Grammatisk Studie 6fver Santal-språkel | s 7 



Btraffa Btr&ngt, om de rå veta dftrom l ) (hår kunde oek ståtl 

 dandomOj men med mindre kraft). Etak 1 herren erako bvlau- 

 ket'koa menkhan, maejiurgn herelko mamak'a (sedaeredg) ; menkhan 

 nahåk'do kajakho banuk'anan, mamak'hgko bagikefa, f&rfdrde 

 man annarj mans bustru, Ofvade hustruns man (i forna dagar) 

 håmndedråp [mamak* af mak\ huggal ; men mi f6r tiden 

 finnes ingen ordning, åfven håmndedråp har man uppgifvit 1 ). 

 Xwhttege menatikoa-) (de i'tro inbegripna i drickande) de L r a pa 

 Och dricka. Lendef mocate hasae jojomkana, ar onado horo 

 dearrye odokefa; rak 1 kap' tege menaea, gota dhqrtigeye antaokefa, 

 masken går pa och ilter jord med mnnnen, oeh den lagger han 

 på skoldpaddans rygg; han går på med att hemta npp (jord) 

 och fyllde så nt hela jorden l ). 



Ironiskt kan denna konjugationsform anvåndas, om den 

 haml lande skall framstållas såsom kommande till korta med hvad 

 han menar sig utfora. Ironiens spets ligger, efter vår uppfatt- 

 oing, dåri, att den misslyekade vårkligheten skarpare framhålles 

 genom den kraftigare konjngationsformen, som forstårker sjålfva 

 verbets begrepp. Vi uttryeka oss i dylika fall på ett liknande 

 sått. T. ex. Sisikanam, amdo! Du plojer (just vackert), du! 

 Suklukanae, unido! Han bevisar (fortråffligt) sin sak, han! — 

 Genom tonen angifves ironien ; samraa satser kunde i och for 

 siir utsågas om vårkliga forhållanden , utan ironiskt innebord. 

 \i tro således icke, att i sjålfva konjugationsformen ligger en 

 konativ betydelse, som synes oss strida emot hela formens 

 karaktår i ofrigt och icke hafva något stod i ofvannåmnda iro- 

 niska anvåndninsr. 



') Exemplet ar taget ur »Hapramkoreak' katlia» (Santalernas traditioner), 

 nedskrifna af L. O. Skrefsrud efter muntlig diktamen af Kolean (en 

 gamma! santal-vis). 



■) Meiuik' motsvarar det tyska «es giebt» och konstruer as med ackusativ- 

 infix af pronom. Således: menak'koa, «es giebt sie», menak'bona, »es 

 giebt uns % wir sind. I stallet for menåk'ina, vwnak'ea brukas menana, 

 menaea, så ock menama for oeh jåmte menak'mea. 



