Grammatisk Stadie 6fvei Santal-fipråket, 195 



begynnande inflx. T. ex. Tehen éef-pe kamiet'at Bvad arbeten 



I i dag? /'net'ale, \i triiska. 



III. Genom et'-kan lagdt till verbalstammen fås tinii 

 pr&sens, Bom Bxerar verbets handling till oårvarande tids- 

 moment, nårvarande stund. Hildadt af foregående tem- 

 pus ocb bjålpverbel Jean, vara, motsvarar del engelskans to be 

 med prås. particip. l'a skåmat hat'va \i benåmnt detta tempus 

 pråsens II. Ex. Aguyet'kokanae, lian haller på att fora dem 

 hit (he is jus! bringing them). Jomet'kanako, de hålla på att 

 åta. Mindre noggrant anvåndes dock ej sålian pråsens I i 

 stallet for detta pråsen.-. 



Dessa båda pråsens-tempora hat'va gemensamma in tran- 

 sitivformer; passiv och direkt medium samt deponentia hil- 

 da- genom ok 1 kan, indirekt medium genom jonkan lagdt till* 

 verbal stammen. T. ex. Aonde-bon irok'kana, onde-ko erok'kana, 

 hår skorda \i. dår sår man [irok: och erok åro hår deponentia: 

 i det sistnåmnda har o under inflytande af foreg, e ofvergått 

 til o). Bilatre nebetar rabanet' 'koa x ) , abondo setoiite-bon liu.r- 

 khetok'kana, i Europa fryser man nu for tiden, vi åter lida af 

 hettan. 



Vid indirekt ohjekt åfven som af 3^ konj ugationen 

 forekommer blott en pråsensform bildad genom kan, som i 

 • forrå fallet lågges till pronom.-infixet, i senare till den rednpli- 

 cerade verbalstammen. I enstaka fall forekommer denna ock 

 af hufvndformen i l sta konjng.i med direkt objekt. Ex. JJinhilok' 

 jomak'-e em-abon-kana , han gifver oss dagligen mat. CeV-em 

 behget'-ak'-kana , hvad betraktar du? Jojomkanako , nanam- 

 kanako, de åta, de soka. Let' -em namkana, hvad soker du? 

 [Dåremot: c'et'-em namefa, hvad finner du?] 



I\. Genom ef-tahekan lagdt till verbalstammen bildas 

 allmånt i m perfekt (aktivt), som uttrycker: a| ofullbordad 

 handling i forfluten tid; t. ex. Adi retigec'edin tahekana 



') Hobart konstrneras såsom det tvska »es friert" med ackus. -objekt 



