Grammatisk Studie 5fver Santal-apriket. 217 



dhgbic' éekateye éalak'af lluni (skall) kan han gå, iinian du 



befal 1 1 bonom? 



li. Konditionala. 



Khajuk, for så vidl som, under \illkor att (alitid med infinit 



modus, Be pag. 210); <le t negeras med alo. 



Negationerna 

 åro : li ban, icke, (i svar) nej. latinets non; 2) alo, latinets ne, 

 står vid forbud, i 5nske- och vilikors-satser (prohibitivt) så ork 



i afsiktssatser; 3) oho (vanligen forbunden med formen på -le, 

 -len, undantagsvis med futur.. se pag. 211) negativt forsåkrande, 

 alideles icke, vissl icke. 



Foljande åro de viktigaste adverb, som anvåndas dels 

 sjal fst åndigt dels såsom postpositioner vid substantiv 

 och pronomina: 



Cetanre, ofvanpå, ofvanfor; 



Latarre, nedanfor, under; 



Tayomre (vid hvila). tayomte (vid rorelse), efteråt, efter; 



Lahare (vid hvila), lahate (vid rorelse), forut, fore; 

 båda dessa senare stå såvål om rum som tid ; 



Samanre. framfor, infor; 



Sorre, i niirheten, nåra; 



Phedre, tatt intill, invid; 



Talare, (egl. i midten) emellan, ibland ; 



Motore, (egl. i kretsen) emellan, inom (åfven om tid); 



Berhaete (egl. omkretsvis), rundt om; 



Saote, i folje, tillsammans med; 



Mucqt're, vid slutet (afi, slutligen lom rum och tid . 



I ofrigt hafva vi redan ofvan haft tillfålle att omnåmna de 

 partiklar. som ega någon grammatisk betydelse, såsom con, som 

 i vissa fall motsvarar grek. dpa, angifvande något såsom sjålf- 

 klart, faktiskt i«ju. naturligtvis ») , och ge, som, likt grek. yé, 

 be tonar det ord, till hvilket det enklitiskt ansluter sig. En 

 mycket vanlig, betonande partikel år do, som stundom kan 

 återgifvas med : hvad betråffar, men vanligtvis blott genom ton- 



