218 Ernst Heuman. 



vikten. T. ex. Aledo birkore ar burukorele tahekana ar dekokodo 

 tandikore. V i uppehollo os i skogarne och på bårgen , och 

 hinduerna på slåtterna. Ona barn badaea amdo? Vet du ej 

 det? Unigeye badaea, indo ban nellak'a. Han vet det, jag såg 

 det ej. 



Om de viktigaste interjektionerna se pag. 161. Affirmativ- 

 partikel i svar år he , ja. 



Vi vilja nu tillfoga några iakttagelser med afseende på 



Ordbildningen, 



Santali år, hvad ordforrådet angår, i vissa afseenden rikt, 

 i andra åter fattigt. Af folkets standpunkt såsom fullståndigt 

 ociviliseradt och utan litteratur, ånda till dess det — for omkr. 

 25 år sedan — borjade komma under inflytelsen af europåisk 

 civilisation, framgår såsom helt naturligt, att begrepp och ideer, 

 som forst folja med en hogre civilisation och sjålsutveckling, 

 i regeln sakna uttryck i deras sprak, och detta så mycket mera 

 som hela deras anlåggning år af en Ofvervågande barnslig och 

 oreflekterad karaktår. 



Å andra sidan eger språket for allt hvad som angår natur- 

 lifvet och dess foreteelser, det husliga och sociala liftet en 

 vårklig rikedom på uttryck. Samma behof att pråcisera, som 

 vi funnit så karaktåristiskt framtråda i de mångfaldiga prono- 

 minal- och verbal-formerna, framtråder ock hår. T. ex. for 

 begreppet båra finnas 12 olika uttryck, men intet af dem år 

 generellt, i hvart och ett ligger ock innefattadt det olika organ, 

 hvarmed handlingen utfores, således: dipil, båra på hufvudet, 

 gugu, båra på ryggen, heo , båra på hoften (lefvande foremål; 

 det vanliga såttet att båra barn) , hermet" , båra under armen 

 eller på hoften (liflosa ting), gok' , båra på akseln (liflosa ting), 

 ghora, båra på akseln eller nacken (en miinska, som sitter grånsle), 



