Grammatisk Studie 6rrei Santal-språket. 221 



(om en jårnplåt o.d.l, poyor PQyQT """<■ blåaa så att del rungar 

 li en trumpet). Dylika uttryck finnas i oåndlighet. 



Ofvao under genus |p. 154) hafva \i påpekat, all en del 

 dylika dubbelord åndaa på -a och -i, såsom: l>ara imi. likståtla 

 (-stålld, -stålldhet); hala had, vedergålla (vedergållning); pura 

 pvri, fuliståndig (fullhet), nota auti, bel och hallen (helhet). 



Bvad åter angår de olika slagen af féntårluiing eller ut- 

 tMgiiig ett ord kan undergå, s3 hafVa vi omnåmnt li redu- 

 plikationen, som består i de två begynnelsebokståfvernas 

 upprepande framfdr stammen och antages af vissa konsonant- 

 begynnande råkneord i distributiv betydelse samt af konsonant- 

 begynnande verb i 2*" konjugationen. 2) den inre forstårk- 

 uingen med k' inskjutet efter l sta stamvokalen 1 ), hvilken an- 

 tages al vissa vokalbegynnande råkneord i distributiv betydelse, 

 vissa (konsonantbegynnaudel demonstrativa pronomina samt alla 

 vokalbegynnande och stundom ock af konsonantbegynnande verb 

 (omvåxlande med reduplikationi i 2 dra konjugationen. 3) inre 

 forstårkningen med p -f- s t am vokal en 2 ), inskjutna efter 

 l sta s tamvokalen, som antages dels af vissa nomina appellativa 

 i kollektiv betydelse (såsom mapanjhi, rapaj, kipisar, hofdingarne, 

 furstarne. stormånnen såsom ett helt) dels af verbet i reci- 

 prokal-formen. 4) den inre forstårkningen med n -\- l sta 

 stamvokalen inskjutna efter l sta stamvokalen. som antages af 

 de tre råkneorden bar, pe , pon i sammanfattande betydelse 

 {banar, båda två. pene. alla tre, ponon, alla fyrai. Denna slags 

 furstårkning antages ock af ett par substantiv, såsom munucat 

 (af mucaf . slut), gemensam slutpunkt for flere = slutlig for- 

 samlingsplats , jonok' . kvast (af jok', sopai. llartill kommer 

 oi den inre forstårkningen med t + stamvokalen in- 

 skjutna efter (i regeln) l sta stamvokalen som antages af vissa 



; Ai ordet enstafvigt, upprepas stamvokalen efter ):'. såsom ok'ol iaf oh, 



nuk'ui af nui). 

 - I regeln l sta stamvokalen, ss. tapalis af lalis; ett andantag ar t. ex. 



iputuf af ituf. dår senare stamvokalen sesrat ofver den forrå. 



