Bemærkn. Vedelspang-Stenenes Tid og de to Gnupaer, 235 



li\;nl Prof. W. trøster sig lil al have godtgjort, al mil ingreb 

 heller ikke bar formaaet det. Del drejer sig her paa runologisk 

 Omraade aldeles ikke om Prof. W.a videnskabelige Methode, 

 som jeg har den Btorste Hojagtelse for, men el under- 

 ordne! lingvistisk Sporg8maal, SOm man skulde synes inaalle 

 kunne forhandles med Sindsro og i al Venskabelighed: fra 

 hvilken Tid Formerne ai't og |>aun kunde skrives. Seh om 

 Prut'. W. skulde give mig Rel m. II. i. disse underordnede 

 Sporgsmaal (hvad jeg i øvrigl ikke nærer aogel Baab om), kan 

 han lade staa, hvad der staar: den Læser, der maatte give mig 

 Ret, kan sel\ trække nogle Aarstal fra og tænke sig enkelte 

 Mindesmærker lidt anderledes ordnede. En kritisk Læser maa 

 foretage slige Tankeoperationer ved Brugen af ethvert viden- 

 skabeligt Værk. 



II. 



Som Rune- og Sprogmindesmærker er Vedelspang-Stenene 

 ikke vigtigere end talrige andre: som historiske Mindes- 

 mærker er de af en temmelig enestaaende Betydning. Hvis det 

 kun drejede sig om Stenene som Rune- og Sprogmindesmærker, 

 saaledes at en for tidlig eller for sen Tidsbestemmelse ikke vilde 

 have Følger udover Runologiens Omraade, var det aldrig faldet 

 mig ind, offentlig at indvende noget mod Prof. W.s Kronologi. 

 Men det drejer sig om noget, der for mig og de fleste er uden 

 Sammenligning vigtigere end et Par Runeindskrifters Kronologi, 

 nemlig om vort Lands Historie i den morke Tidsperiode omkring 

 Aar 900 og i den forste Halvdel af det 10de Aarh.: denne 

 faar et temmelig forskelligt Udseende, enten Stenene sættes til 

 920 eller 935 eller 950, og jeg har udelukkende taget Ordet, 

 fordi det var mig umuligt at slaa mig til Ro ved Prof. W.s 

 li i -toriske Resultater. 



Prof. W. begynder sin Kremstilling af de formodede histo- 

 riske Begivenheder, der knytter sig til Vedelspang-Stenene., i 

 sit Festskrift S. 34 med Ordene: I Begyndelsen af del 10de 



16 



