Bemærkn. om Vedelspang-Stenenea Tid og de to Gnupaer. 24*3 



Efter Ordlyden hos Idam har. som allerede II. Olrik (S. L) 

 bemærker, Sigerich hafl hele Olavs Rige, altsaa hele Danmark 1 ), 



li\;nl der aldeles ikke passer til Prof. W.s antagelse, al Sigerich 

 = Sigtrygg forsi skulde være bleven overvunden af Harald 

 Blaatand c. 950 og fOrsl skulde være bleven Konge efter den 

 Gnupa, der af Henrik I overvandtes 934. 



Medens \dain lader tiet, simi han har ai meddele om Helge 

 og »nu hans Efterfølger Svenskeren Olav og dennes Sonner, 

 være sket i Tiden etter Slagel ved Løven 891 . giver han lie- 

 retningen om Kong Sigerich og hans Fald umiddelbar! efter 

 \ar 911. Prof. W., der henfører Sigtryggs - Sigerichs Fald 

 til c. 950, søger at rydde Adams Tidsbestemmelse af Vejen, idel 

 han, som vi har set, mener, at Adam nødvendigvis maatte sætte 

 Ola\ og haus Efterfølgere for den samtidige danske Konge Gorm, 

 da han slet ikke vidste, at de havde haft noget Sammenstod 



') Adam skre\ 'in Locum ejus', idet lian ikke vidste, om den overlevende 

 af Olavs id Sonner allerede var positus 'in locum ejus', d.v. s. havde 

 hele (»lavs Rige. (Hamsforts Kilde har haft en Efterretning, ifølge 

 hvilken Gnupa skulde have overlevel sin Broder Gyrd. Scr.r.D. I3G: 

 'Giurdo, postquam x annis partern Daniae tenuisset, necatur, Ennigumpo 

 fratre superstite'. Hvis dette har været levende Tradition og ikke en 

 Sagnfortællers Opfindelse, vilde det alligevel ikke udelukke Muligheden 

 af, at Gnupa døde forst og hans Son forst efter Gyrds hed lik det hele, 

 da Gnupa kan være slaaet sammen med sin Son til én Personlighed.) 



Adanis Kilde, Sven Estridson, vidste ikke, om Gyrd styrede Riget 

 efter Chnob eller samtidig med Ghnob, heller ikke om Sigerich mulig- 

 vis forst en kort Tid var Konge samtidig med den overlevende af Olavs 

 Sonner (desuden, som vi har set, maaske ikke, hvorvidt Olavs Sonner 

 muligvis allerede styrede Higet sammen med Faderen). At han ikke 

 vidste dette, maa Kongen have sagt Adam, og det er uden Tvivl 

 ikke Adams egne <>ni, men en Gengivelse af Sven Estridsons Ord, 

 hvad vi læser 154: 'Tanti autem reges, immo tyranni Danorum [dette 

 er en dansk Tanke (svarende til Pint. W.s ikke danske Konger, non 

 tremmede Erobrere', S. UG), der altsaa hidrører fra Sven Estridson, ikke 

 fra Adam], utrum simul aliqui regnaverint, an alter post alterum brevi 

 tempore vixerit, incertum est\ I øvrigt er der. naar vi. som vi bor, 



tager Ren syn til, at Adam ikke kunde Vide re end han har meddelt. 



Og at hverken Sven Estridson eller han kendte Vedelspang-Stenene, 

 aldeles ikke noget forvirret i Adams Beretning, som Prof. W. 

 gentagne Gange mener (i Festskr. S. 30, i Foredragel S. 115); 



