950 Herman Møller. 



Blaatand og Sven Tjugeskæg', og i 'veniens a Nortmannia' tinder 



han en af Adam slet ikke forstaaet Hentydning til Haralds 

 Norgestog, hvorom jo ogsaa .la-Hinge- Stenen vidner'. [Hvis 

 'veniens a Nortmannia' , hvilket Sven Estridson maa have sagt 

 umiddelbart efter Overvinderens og hans Faders Navn, ikke 

 paa et langt senere Sted i sin Beretning, indeholdt en Hentyd- 

 ning til det Norgestog, som Prof. W. har for Oje, maatte Sig- 

 tryggs Fald have fundet langt senere Sted end c. 950 og Vedel- 

 spang-Stenene altsaa være saa meget yngre.] Prof. W. tilfojer 

 i Noten, at det "kun lige over for en Forfatter som Adam' 

 kunde falde ham ind at benytte denne Methode (nemlig at over- 

 hugge Knuden) 1 !. Han bemærker, at, dersom det kan lykkes 

 en Historiker, hvad han dog meget tvivler paa, at give en 

 slaaende Forklaring af 'Hardegon' som 'en fra Harald Blaatand 

 forskellig norsk Hov din g', skal han gærne boje sig derfor. 

 1 saa Fald vilde altsaa denne norske Høvding have været Sig- 

 tryggs Overvinder, men Harald vilde da kort Tid efter atter 

 have sejret over Normanden. — Da Prof. W. selv ikke har be- 

 tragtet sin Konjektur som en tilfredsstillende Losning af Sporgs- 

 maalet og heller næppe har troet, at den vilde tilfredsstille 

 nogen Læser, tvært imod selv erkendte, at hans Anmærkning 

 'i Virkeligheden ikke vilde bringe Undersøgelsen et Fjed videre' 

 (S. 120), er der ingen Anledning til yderligere Kritik. 



Det historisk rigtige er efter min Overbevisning, som 

 jeg har udtalt den i min Anmeldelse, at Sigerichs = Sigtrj 



J ) Denne Notes Bortfald har haft til Følge, at den ovenfor S. 237 anførte 

 Sætning i Festskriftet af de fleste, maaske af alle Læsere, er bleven 

 forstaaet i en Betydning, lige modsat af hvad Forf. havde til Hensigt. 

 Prof. W. skrev ianf St. S. 30), at Vedelspang - Stenene kaster 'nyt Lys 

 over Adams Troværdighed i Tilfælde, hvor han som her anfører den 

 danske Konge som sin Kilde'. Som Noten vilde have vist Læseren, 

 mente Prof. W. "el nyt ugunstigt Lys*; men da der i Festskriftet, som 

 det foreligger, ikke skændes paa Adam og hans Værk lige iforvejen paa 

 samme S. 30 kaldes 'et vigligt historisk Kildeskrift', har sikkert de Heste 

 Læsere forstaaet 'et nyt gunstigt Lys', hvad der ogsaa, om end ikke 

 efter Forf. s Mening, dog i Virkeligheden var det rigtige. 



