9(>2 Herman Møller. 



Tryggvesons storre Saga (Kap. 63, Fms. I 116 i 1 )- Vi maa 



antage, at dette Tog, der gjorde Ende paa Gnupas Rige, har 

 fundet Sted umiddelbart efter Henriks Tog. saaledes at Unni 

 i 935 eller 936 umiddelbart nord for det tyske Riges Grænse 

 forefandt Gorms og Haralds danske Rige. Thyres Fornyelse af 

 Danevirket (Sven Aageson Ser. r. D. 149, Saxo p. 48 li maa have 

 fundet Sted umiddelbart efter Felttoget, medens Hæren var 

 samlet, i samme Aar'-'), og umiddelbart efter denne Bedrift er 

 vistnok den mindre Jællinge-Sten bleven rejst. Som det var 

 Thyre, ikke Gorm, der fornyede Danevirket, maa vi ogsaa an- 

 tage, at det ikke var Gorm selv, men hans Son Harald, der 

 overvandt og fældede Gnupa og tilintetgjorde hans Rige. Ifølge 

 Roskilde-Krønike (Ser. r. D. I 375) skal Harald have styret Riget 

 i 15 Aar sammen med sin Fader og i 50 Aar efter dennes 

 Død : da 65 Aar uden Tvivl vilde være en for lang Regerings- 

 tid, har det rigtige vistnok været, at Harald har styret Dan- 

 marks Rige i c. 50 Aar, fra c. 935, deraf de forste 15 Aar i 

 hans Faders Levetid 3 ). Til sin Sejr over Gnupa sigter Harald, 

 naar han paa den storre Jællinge-Sten siger, at han vandt sig 

 hele Danmark 1 4 ). 



1 ) Sagaen beretter, at 'Kong Gorm drog med sin Hær ind i det Rige i 

 Danmark, som hedder Reiogotaland , men nu kaldes Jylland (i bat riki 

 i Danmprk, er kallat er Rei5gotaland, en du er kallat Jdtland)'. Skont 

 det hyppige 'Rei5gotaland' = 'Jylland' eller 'Danmark' vanskelig vil 

 kunne forklares som stammende fra denne svenske eller gotiske Epi- 

 sode, foler man sig dog frislet til i Navnet, som det staar her, at se en 

 Reminiscens om denne Episode (c. 891— 935] og at opfatte 'Reiogotaland' 

 som det af Goterne okkuperede Land, sml. hraipkutum paa den 

 svenske Rok-Sten, hvor Navnet betegner Ostgoterne is. Bugge, Antiqv. 

 Tidskr. f. Sverige V 35). 



2 ) Sml. hvad der hos J. Steenstrup, .Normannerne III S. 41—55 efter Kil- 

 derne berettes om Bygningen af de engelske Befæstninger i Tiden 

 fra 910. 



3 ) Hvis dette er rigtigt, vilde Gorm have levet til c. 950 og opnaaet en 

 Alder af c. 150 Aar (s. S. 256 Note). 



4 ) Om en Bedrift, som han havde udfort som Regent, kan Harald Blaatand 

 have talt saaledes, lige saa godt som Frederik VI som Konge kunde gore 

 det tilsvarende. 



