^ 24 *f- 



lo paa hinanden følgende Knoppers Fremtræden (»Knopinter- 

 valler«), men vi indse ikke, at der herved kastes no;?et Lys over 

 del foreliggende Spørgsmaal. hvorimod vi savne Oplysninger om 

 Væxtspidsens Natur og navnlig om dens indre Bygning. I det 

 næste Afsnit drøftes det Spørgsmaal, om Vinrankernes Slyngtraad 

 er opstaaet ved Kløvning af Væxtspidsen. De forskjellige Op- 

 fattelser, som ere blevne gjorte gjældende med Hensyn til Tyd- 

 ningen af delte Organ, henfører han under 3 Hovedtheorier : 

 Sympodiullheorien, Kløvningstheorien og Monopodialtheorien, 

 med Hensyn til hvilken sidste vi dog maa bemærke, at den 

 ogsaa kan være en [iløvningstheori (saaledes hos Niigeli). 

 Forfatterens egne Iagttagelser af Udviklingen ere vistnok rigtige, 

 men hans Fremstilling heraf forekommer os, hvad der ogsaa 

 gjælder om flere af de følgende Afsnit, at være vel summarisk. 

 Han viser, at Udviklingshistorien ikke taler for den almindelig 

 antagne Sympodiallheori, da Slyngtraaden, hvis den var den af 

 en usurperende Biaxe til Siden skudte Hovedaxe, maatte som 

 saadan oprindelig have vårret endestillet og større end Anlæget 

 til den usurperende Biaxe, men den er lige fra første Begyn- 

 delse sidestillet og mindre. Slyngtraaden kan heller ikke op- 

 fattes som det underliggende Blads Hjørneknop, da dens første 

 Blad vender udad, altsaa i samme Hetning som Støttebladet, 

 hvilket strider mod den Stilling, som det første Blad paa et 

 Hjørneskud kan have. Han mener derfor, at N ågelis Opfat- 

 telse af Slyngtraaden er den rette, at den er en extra-axillær 

 Finop, opstaaet ved Kløvning af Væxtspidsen eller, som han ud- 

 trykker det, en ved Forgrening fra Væxtspidsen opstaaet stillings- 

 bunden Knop. — I det tredie Afsnit afhandles den paa forskjellig 

 Maade tydede, ejendommelige Blomsterstand hos Borragineerne, 

 og hans fagttagelser over Udviklingen føre ham til samme Re- 

 sultat som det, hvortil Kraus og Kauffmann vare komne, 

 nemlig, at Blomsterstanden er en dikotom anlagt Kjædeaxe. 

 Blomsterne opstaa ved dikotomisk Kløvning af Væxtspidsen. Her 

 fyldestgjøres nemlig de Fordringer, som Forfatteren mener der 



