35 



Størrelse, og efler Uadicalets Natur enten i positiv eller negativ 

 Retning, ligger der i dette Phænomen en Antydning med Hen- 

 syn til de moleculære Kræfter, der minder om don elektro- 

 chemiske Tlieori. 



Hvorledes det nu end forholder sig hermed, saa er der 

 ingen Tvivl om, al det her antydede Phænomen, Alfiniteten som 

 Multiplum af fælles Constanter, fortjener en hol Grad af Op- 

 mærksomhed; thi jeg tvivler ikke om, at der paa Grundlag heraf 

 senere vil udvikle sig en Dynamik for de chemiske Processer, 

 stottende sig til Stoffernes moleculære Tilstand. Naar man be- 

 tænker, hvilken Indflydelse paa Chemiens Udvikling de i Be- 

 gyndelsen af delte Aarhundrede af Dalton og WoUaston efterviste 

 Multipla i Kulbrinternes og de oxalsure Saltes Sammensætning 

 have udøvet, idel de have givet Anledning til den almindelige 

 Begrundelse af Atomlheorien, vil man vel ikke kunne nægte, at 

 der, saafremt de omtalte Phænomener vise sig at have almindelig 

 Gyldighed, vil aabne sig et nyt og stort Omraade for Chemiens 

 Udvikling. 



At dette Phænomen har været mig bekjendt i mange Aar, 

 fremgaaer af mine tidligere bekjendtgjorte Arbejder. IPogg. Ann. 

 Bd. 92 S. 44 skrev jeg ved Udviklingen af en Grundlov for Affini- 

 tetsphænomenerne Følgende: 



«Es verdient beachtet zu werden, dass die Werlhe von 

 {R, O, S Aq) als Multipla einer und derselben Grosse 

 auftreten; es ist nåmlich 



fur Zn . . . (R, O, SAq) = 6 . 11 So« 

 -Fe — = o. 1129 



- Pb — = 4 . 1129 



- Cu — =3. 1120 

 -Ag — = 1 . 1126 



"Die nåmliche Grosse tritt als Grundzahl hervor in den 

 thermodynamen Åqvivalenten der Melalle, vvorauf ich spater 

 einraal zuruckkommen werde«. 



3* 



