4? 49 .>S- 



Paa Grund af, at den til Opgavens Løsning fastsalte Tid 

 kun omfatter én Udsædsperiode, har Forf. ikke kunnet forfølge 

 Tidselplantens Udvikling i det andet Aar, men han har dels 

 givet en paa stadige Iagttagelser af den fremskridende Udvikling 

 grundet meget omhyggelig Fremstilling af Plantens Liv i det 

 første Aar, og derhos ved omfattende Udgravninger og dertil 

 knyttede Undersøgelser af ældre Planter været i Stand til at 

 give et samlet Billede af dens hele Udviklingshistorie. Dans 

 Undersøgelser for det underjordiske Systems Vedkommende 

 bekræfte de allerede ved Irmisch vundne Resultater, at Mark- 

 tidslens Formering væsenligt sker ved Knopper paa Roden og 

 dens Forgreninger (ikke paa Stængelens underjordiske Del), og 

 at hele den ældre Plante om Vinteren bortdør indtil Roden, 

 saa at Formeringen finder Sted ved de fra Hovedplanlen fri- 

 gjorte Rodgrene med deres Adventivknopper. i\Ien derhos har 

 han dels suppleret, dels berigtiget Irmisch's Iagttagelser og 

 dertil føjet flere paa selvstændige Undersøgelser grundede nye 

 hjendsgjerninger, som bidrage væsentlig til at belyse det hele 

 Forhold. Delte kan kortelig gjengives saaledes, at Marktidslen 

 i Regelen allerede det første Aar efter Spiringen frembringer 

 blomsterbærende Løvskud, samt foruden talrige i Ernæringens 

 Tjeneste staaende finere Rodtrævler (» Ernærings-Rødder ») tillige et 

 System af stærkere Rodgrene eller Radier (« Formerings-Rødder«) 

 fra Hovedroden, med regelmæssige Udgangspunkter og en under 

 normale Forhold lovbestemt Væxtretning, idet de efter en større 

 eller mindre, næsten vandret. Bue pludselig sænke sig lodret 

 og dybt i Jorden. Disse Rodradier, som udvikle Adventiv- 

 knopper, af hvilke der i Sommerens Løb fremgaa nye Løvskud 

 og Blomsterstængler, forblive i Regelen ikke i Forbindelse med 

 Moderroden, hvis centrale Del efter hver Væxlperiodes Slutning 

 borldør; men de enkelte, nu frigjorte Rodradier danne, efter 

 en yderligere ligeledes regelmæssig Forgrening, der efter 

 Omstændighederne kan gjentages én til flere Gange, Udgangs- 

 punkler for en ny Udvikling, idet navnlig den lodret nedstigende 



Over>. over d K. D. Videns^' Selsk. Forti. 1873. (4) 



