eneste Slænge! fundet at kunne stige indtil 700, iios Hanplanterne 

 indtil henved 300. Hunblomsternes Antal i en Kurv har jeg fundet 

 al være hojst 275, Hanblomsternes højst 116. 



31. Hos Støvkornene optræder en ejendommelig, saavidt vides, 

 hidtil ukjendt Dimorfi. 



32. Fnokken er utvivlsomt svarende til et Bæger, uden dog at 

 de enkelte Fnokstraaler svare hver til sit Bægerblad, men erc snarere 

 at betragte som spiralstilledc akcessoriske Organer. 



33. Fnokkens nedre Parti krummer sig stærkt i tørt Vejr, og 

 tjener derved til at løfte Frugten op over de børsteformige Avner. I 

 Regelen løsrives Fnokken ved Blæstens Indvirkning hurtig fra Fruglen, 

 saa at den omkring flyvende Tidselfnok oftest er uden Frugt. 



34. Kun et meget ringe Antal af samtlige Blomster udvikle 

 modne spiredygtige Frugter. 



35. Om Efteraaret dannes paa Stubmarker , . og andre Steder, 

 hvor Stænglerne blive overhuggede i Hosten, talrige store Bladrosetter, 

 som kun have en kort Varighed. 



36. I den sidste Halvdel af November, saasnart Nattefrosten 

 indfinder sig, forsvinder ethvert Spor af Liv i Marktidslens overjordiske 

 Dele. 



37. Ogsaa hele den primære Axes overjordiske Del, tilligemed 

 Kimbladene, gaa tilgrunde om Efteraaret, saa at Hovedstænglen aldrig 

 naar til Blomstring. 



38. Tidselrusten [Fuccinia svaveolens) er den hyppigste Snylte- 

 svamp paa Marklidslen, for hvilken den er ejendommelig; den for- 

 aarsager særegne Misdannelser og hindrer aldeles Forplantntngsvirk- 

 somheden hos de af den første Generalion angrebne Individer af 

 Marktidslen. Den optræder i sit Generationsskifte paa en hidtil upaa- 

 agtet Maade, forskjellig fra de andre Rustsvampes. 



39. Blandt de Dyr som leve paa og af Marktidslen, maa især 

 fremhæves en lille Flue, Trypeta fiava^ som hos os optræder i saadan 

 Mængde, at man paa lange Strækninger kan træffe samtlige Kurve 

 angrebne og deres Indhold mer eller mindre opædt af Fluemaddiken. 



40. Det mest praktiske Middel til Udryddelse af Marktidslen vil 

 vistnok være , flere Aar itræk at oprykke Slænglerne , med de ved 

 samme hængende Rodstokke, i Blomstringstiden eller strax for samme. 



Det vil af disse Sætninger noksom fremgaa, at Forf. ikke 

 har undladt at skjænke nogetsomhelst Punkt af dem, som Opgaven 



