-^ 58 ^ 



fremhævede, fuld Opmærksomhed, og efter selve Afhandlingens 

 hele Indhold tør vi tilføje: tillige en samvittighedsfuld Under- 

 søgelse. Af Forf.'s udførligere Fremstillinger ville vi imidlertid 

 særlig for Selskabet fremhæve enkelte Punkter. Saaledes Af- 

 snittet om den saakaldte «Tidsel-Forsøgshave» , en saa stærkt 

 tidselbevoxet Mark, at der var henved 10,000 Tidselplanter 

 paa lidt over en Trediedel Skjæppe Land. Ved planmæssige 

 og efterhaanden, det vil sige næsten dagligen i Løbet af om- 

 trent fire Maaneder paa denne Mark foretagne Udgravninger, 

 sammenholdte med Udgravninger under andre Forhold, har Forf. 

 nemlig paa en tydelig og tilfredsstillende Maade godtgjort de 

 Regler, der bestemme Tidslernes Udbredning i Almindelighed paa 

 Marken, deres Fordeling der i særegne Grupper, Individernes indre 

 og ydre Overensstemmelser i Grupperne m. m. Ved en Række 

 meget smukke og oplysende Tegninger (Tab. III — XI) har han 

 anskueliggjort den i en bestemt Orden optrædende Knopdannelse 

 paa Rødderne, den derfra udgaaende stærke Stængelsætning 

 opad og Rodudbredningen radiært udad, der afgive Hoved- 

 betingelserne for de ovennævnte Fænomener. Saaledes end- 

 videre del Afsnit, hvori han påaviser, at Marktidslen ved Siden 

 af den mærkværdig stærke underjordiske Formeringsevne har en 

 overordenlig svag Evne til at forplante sig ved Frø og, uagtet 

 dens rige Blomstring, en paafaldende Tilbøjelighed til at blive 

 næsten gold. Her har han nemlig gjort den i høj Grad overraskende 

 og meget vigtige Iagttagelse, at der, uden at nogen Dimorfi 

 hos Hanblomsterne eller hos disses Støvdragere er iagttaget, 

 hersker en Dimorfi i selve det Støv, der dannes i samme 

 Støvknap, og at det kun er den ene af disse Former, nemlig den 

 mindre, særligt udstyrede og anderledes farvede Form af Støvet, 

 der synes at egne sig til Befrugtningen; det er den, Forf. har 

 fundet i størst Mængde anbragt paa Hunblomstens Ar, uagtet 

 den er tilstede i meget ringere Masse end den anden og større 

 Støvform, men det er ogsaa den, der ved sin Klæbrighed lettest 

 følger med Insekterne, som besøge Blomsterne. Saaledes ende- 



