6 



og ligeledes Albertus Magnus, der til sin Gjengivelse af Sagnet 

 gjør denne Tilføielse : «Sed hoc non satis est probatum per 

 experimentum« , fremsætte de andre Forfattere ingen Tvivl om 

 Fortællingens Paalidelighed. Den fjerne Oldtid , i hvis Øine 

 Tranerne formaaede, som det allerede hedder i Illaden, 



"Død og Fordærv at bringe Pygmæernes Pusllngeslægter« '), 



fandt det ikke vanskeligere at troe paa de kæmpestore Myrers 

 Overlegenhed lige overfor de flygtende Indiere; med den samme 

 Tillid modtog Middelalderen de gamle Traditioner fra Orien- 

 ten , den har troet paa de guldgravende Myrer , som man 

 troede paa Eenhjørningen, der endnu staaer i Skotlands Vaaben, 

 eller som man talte om et Blik som en Basilisks eller om at 

 stige af Asken som en Phoenix. Al troe paa Kampene mellem 

 de guldgravende Myrer og Indierne passede for de Tider, der 

 i Kampene mellem forskjellige Arter af virkelige Myrer troede 

 at see Varsler om foreslaaende Statsomvæltninger , som naar 

 t. Ex. Sveriges Primas, Erkebiskoppen af Upsala, Olaus Magnus, 

 endnu i det 16de Aarhundrede , i sit i Rom trykte Værk: 

 «De Gentibus Septentrionalibus«, i det næstsidste Capitel, der 

 handler «0m Myrerne«, udtyder to Myrekampe, som man i Aaret 

 1521 havde iagttaget i Upsala og i Stockholm, eller, som han 

 udtrykker sig, <idelte paa to Steder iagttagne Vidunder« — som 

 en Bebudelse af Christiern den Andens paafølgende Fald ^). 



II. 



Da de kritiske Tider vare begyndte, da Herodot ogsaa fik 

 kritiske Fortolkere, kan man ikke sige, at Naiviteten med Eet 



•) Iliad. III, G. 



^) Hoc genus portenti binis in locis, Upsaliæ scilicet et Holmiæ, MDXXI 

 notatum est contigisse, quando rex Daniæ Christiernus II ab incolis Suetlæ 

 e regnis Golhoruni ae Sueonum expulsus est atque omnibus fortunis 

 spoiiatus. Historia de Gentibus Septentrionalibus, earum diversis sta- 

 tibus, conditionibus, moribus, ritibus. Autore Olao Magno, Gotho, Archi- 

 episcopo Upsaliensi, Suetiæ et Gothiæ Primate. Romæ. 1555. fol. p. 799. 



