10 



ning af.de Gamles Fortælling^), og selv i den nyere Tid er en 

 saadan Opfattelse endnu bestemtere bleven gjort gjældende af 

 Xivrey. Han skriver: «Vi betragte ikke de indiske Myrer som 

 et fabelagtigt Dyr. Der findes vistnok Vildfarelser i Beskrivelsen 

 af dem, det er sandsynligt, at Dyret, som den gjælder, har 

 været et fiirføddet Pattedyr og selvfølgelig været væsenligen for- 

 skjellig fra et Insekt, men det maa i sin ydre Skikkelse dog 

 i det Hele taget have frembudt Lighed med Myren »-). Han har 

 gjentaget: «Det er vistnok sandt, at der findes uendelig flere 

 Overeensstemmelser mellem to fiirføddede Pattedyr, som en 

 Muus og en Elephant, hvor stor Forskjellen i deres Størrelse 

 endog er , end mellem et Pattedyr og et Insekt. Ikke desto 

 mindre kunde det dog være, at det første ved hele sin Skik- 

 kelse , ved sit Hoveds Rundhed , ved Legemets Længde , ved 

 Kortheden af dets Fødder , i Forbindelse med dets Livlighed, 

 den mørke Farve af dets Hud kunde frembyde Træk, der lige 

 strax kunde lade det sammenlignes med en Myre«^). 



Saaledes forholder det sig da med de Forklaringer, der søge 

 hele Oprindelsen til den gamle Fortælling om de guldgravende 

 Myrer i en Forvexling med andre Dyr. Gjøres imidlertid disse 

 Forklaringer til Gjenstand for nærmere Prøvelse, synes de dog 

 ikke let at kunne vise sig holdbare. Den hele Tanke om, at 

 FortæUingen skulde være • opstaaet ved Fremmedes Forvexling 

 af hinanden lignende Ord, kan i det Mindste ikke længer be- 

 staae for Kritiken , efter at Wilson først gjorde opmærksom 

 paa , at Sanskritliteraturen fra Indiens Hedenold selv har 

 omtalt guldgravende Myrer , der saaledes allerede findes 

 nævnte paa et mærkeligt Sted i det store indiske Epos 



') Haud dubie non debet simpliciter adspici vox formica tamquam animal- 

 culuni apud nos ita dictum, sed vel Græci, vel ipsi Indi, ab similitudine 

 corporis, vel actionum, tale nomen illis imposuerunt. Jacob Grono- 

 vlus's Ord i Anmærkningerne til Tzschuckes Udgave af Pomponius Mela. 

 (Lipsiæ. 1806.). III, 3, 245. 



*) Xivrey, Traditions tératologiques. p. 265. 



') Xivrey, Traditions tératologiques. p. 267. 



