15 



III. 



Torst vil dot da være nødvendigt at fastholde , i hvilken 

 Retning de guldgravende Myrers Opholdssted overhovedet skal 

 søges, idet man iiaaer ud fra de allerede i Herodots Fortælling 

 givne, bestemte Punkter. Den lader de Indiere, der droge ud mod 

 Myrerne, støde op til Staden Kaspatyros {Kaandivgog) og boe 

 nær ved det paktyiske Landskab (// naxivixij xw'pi?). Begge disse 

 Stedsnavne forekomme ogsaa i Forening paa et andet Sted hos 

 Herodot, hvor han beretter: «I)et Meste af Asien blev opdaget 

 under Darius, der vilde vide, hvor Floden Indos — som er af 

 alle Floder den anden , hvor der findes Krokodiler — løber 

 ud i Havel, og derfor tillige med Andre, som han stolede paa 

 at ville sige ham Sandhed, udsendte Skyiax, en Mand fra lia- 

 ryanda, med Skibe. De gik ud fra Staden Kaspatyros og det 

 paktyiske Landskab og seilede mod Ost ned ad Floden ud i 

 Havet"*). Det paktyiske Landskab viser sig her som en østlig 

 Deel afKabulistan eller Forbindelseslandet mellem Indien og Vest- 

 asien, og der lades ingen Tvivl om, hvad der skal forstaaes ved 

 Paktyerne (/7axn'*g), som af Herodot ogsaa findes nævnte blandt 

 de mange andre Folk, der fulgte Perserkongen Xerxes paa hans 

 Tog mod Hellas-); den Folkestamme nemlig, der nu i Europa 

 er bekjendt som Afghanerne, betegnes i Indien rigtigere som 

 Pataner, mgn hedder dog egentlig noget anderledes, thi Afgha- 

 nerne kalde sig selv i Vesten Fashtun, i Østen PaJchiun, og denne 

 Betegnelse er aabenbart den samme som det ijaktyiske Navn 

 hos Herodot. Det andet af de ommeldte Stedsnavne hos Herodot, 

 hvorved Flere uden tilstrækkelig Grund have villet see Staden 

 Kabul betegnet*'') , forekommer vel i Udgaverne paa begge de 



») Herod. IV, 44. 



=■) Herod. VII, 67, 8.5. 



») Saaledes Heeren, Ideen. 1.1,355—356, og endnu WheeJer, The Geography 

 of Herodotus. London 1854. p. 198—199. Man har lagt Vægt paa, at 

 Floden Kabul, hvorved Staden ligger, og som er en Biflod ti! Indiis, en 

 Tid lober imod Ost, saa at Seiladsen paa den i all Fald kunde siges at 



