19 



Ligesom Angivelserne lios Ilerodol om de Indiere, der droye 

 ud efter Guldet , kunne minde om de Tog mod Tibetanerne, 

 hvorved Sikherne fra Kashmir endnu i vore Dage have tilrevet 

 sig baade Lille-Tibet og Mellem-Tibet , saaledes bliver den 

 givne Antydning noget bestemtere , hvor det sanmie Sagn 

 om de guldgravende Myrer forekommer hos Strabo og den ældre 

 Plinius. Thi medens Herodot lod det beroe ved at beskrive 

 hine nordlige Indiere som stødende op til Staden Kashmir og 

 som Nabofolk af Afghanerne , uden at anfore noget af deres 

 Folkenavne, omtales derimod her de cNaboer« (ol nXijaioxcogoi), 

 der toge Guldet fra Myrerne, ikke blot i Almindelighed som til- 

 hørende et stort indisk Bjergfolk '), men dette betegnes ogsaa 

 med et særeget Folkenavn, nemlig som Darder-). Men Dar- 

 derne ere ikke noget forsvundet Folk, de blive af nyere Ileisende 

 endnu omtalte som et vildt, uafhængigt og røversk Folk lige i 

 Nordvest for Kashmir, paa Bredderne af Indus-''). De ere San- 

 skritskrifternes Darada. De bære nu Afghanernes blaastribede 



') ^£v Ji(idais, 'é^vii, /uiyciXu) Twy ngoaéojcoy xal oqhvwv 'IviStSv. Strab. 

 XV, I. 



*) Aurum hæ (o: Indicæ formicæ) cavernis egerunt terræ inreglone sep- 

 tentrionalium Indorum, qui Daidæ vocantur. Plin. H. N. XI, 36. Da Strabo 

 udtrykiielig tillægger Megasthenes Ansvaret for disse Efterretninger, og 

 da Megasthenes paa andre Steder hos Plinius oftere anføres som Hjem- 

 melsmand for Naturhistoriens Fortællinger om Indien, deriblandt i det 

 samme tidligere Capitel (H. N. VI, 22.), hvori han ogsaa skriver: »Fer- 

 tllissimi sunt auri Dardæ-, tor det vistnok ansees for sikkert, at ogsaa 

 Plinius med Hensyn til Myrerne har ost af den samme Kilde som 

 Strabo. 



') Dardu consists of flve or si.v of the numerous wild slales that borde 

 on the Indus, from Husara downwards, Chulas, Tor, Jelkot , Palus an 

 Kholi. The major a.\is of the valley of Kashmir would, if continued to 

 the north-west, cut directly through the midst of it. Vigne, Travels in 

 Kashmir, Ladak, Iskardo. II, 300. Til nærmere Belysning af Forholdene 

 i Dardislan har Dr. G. VV. Leitner nylig begyndt at udgive et storre 

 Værk »Results of a tour in Dardistan, Kashmir, Little Tibet, Ladak« 

 (Vol. I. Lahore. 1867—1870. 4o.) og meddeelt en Artikel -On Ihe races 

 and languages of Dardislan«, i Journal of the Ethnological Society of 

 London. Vol. II (London. 1870.), p. 31—34. 



2* 



