32 



Plet af Kultur*); om Reisen fra Thok-Jalung til Klostret Tadum, 

 der ligger paa den store Vei til Lhassa, blev det fortalt dem, 

 at den ligeledes gaaer «over store Sletter«-), og da den Pandit, som 

 i Aaret 1868 naaede Rudok, herfra gik tilbage til Thok-Jalung, 

 saa han ingen høie Bjergtoppe i Nord og Øst, men fandt kun 

 Tegn til, at der ogsaa maa findes en meget udstrakt Slette i denne 

 Retning, som Tibetanerne netop omtale som Chang-tang eller 

 «den store Slette«-''). Det er ogsaa kun paa den nordøstlige Side 

 af den Arm af Indus, som Tibetanerne kalde Singh gi-Khamba, 

 at alle de ovenfor anførte Guldleier ligge; Singh-gi-Khamba 

 minder for saa vidt om den Maade, hvorpaa Floden Kampylinus 

 i Olliden bliver nævnt hos Ælian. 



De stedlige Forhold forklare ogsaa, hvorfor de tibetanske 

 Guldgravere strax kan have vakt ForestilUng om Dyr. Himalaya- 

 kjædens Navn har overhovedet den samme Oprindelse som 

 Sneehættens, som die Schneekoppe, Snowdon , Ben Nevis eller 

 Sierra Nevada"*), Dhavalagiri betyder «det hvide Bjerg« ligesom 



') When the came to a small viilage with tlie first patch of cultivation. 

 Montgomerie, Trans-Himalayan Kxplorations during 1867, i Journal of 

 the Royal Geographical Society, XXXIX, 156. 



*) Tilis route crosses some comparatively low ranges, but is said gene- 

 rally to run over great plains. Monigomerie, Trans-Himalayan Explo- 

 rations during 1S67 , i Journal of the Royal Geographical Sociely. 

 XXXIX, 162. 



') Which all tends to prove the existence of a large plain in that direc- 

 tion, the term Chang-tang meaning more over «the great plain«. Mont- 

 gomerie, Trans-Himalayan Explorations during 1867, i Proceedings of 

 the Royal Geographical Society. XIX, 208 — 209. Det anforte tibetanske 

 Ord forklares noiere af Strachey (On the physical Geography of Western 

 Tibet, i Journal of the Royal Geographical Sociely. XXXlll, 21.): 'Chang- 

 tang literally means the North-Plain, but in common parlance an 

 elevated plain, or wide open valley, too high for any but pastoral uses, 

 and generally a country of such valleys. » 



*) Af den græsk-romerske Oldtids Forfattere, der nævne Himalaya, efter 

 Formen Himavat, som Imaus, veed allerede Plinius (H. N. VI, 17.), at 

 Navnet i de Indfødtes Sprog betegnede Bjergkjæden som sneerig (inco- 

 larum lingua nivosum significante); her viser sig det samme Kjendskab 

 til Forholdene, hvormed Ptolemæus (Geogr. VI, 13.) ogsaa har Navnet 

 for Lille Tibet olier Balti: nnQu to "Iiåkov oqos Evkrai. 



