33 



Libanon eller Montblanc, og endnu høiere end Montblanc erTliok- 

 Jalung, hvor rjiildgravernes Leir efter Pandilens Maaling stod 

 16,330 Fod over Havfladen V). Panditen , der opholdt sig ved 

 Thok-Jalung fra den 26de til den 31te August 1867, siger, at 

 han paa alle sine lieiser aldrig har kjendt en saa bidende Kulde 

 som ved Thok-Jalung , og det blev ham da ogsaa her fortalt 

 af Formanden for Guldleiet, at alle Guldgraverne om Vinteren 

 ere klædte i Peltsværk, da Ingen ellers vilde kunne leve her-). 

 Men nsar Tornæus fandt, at Lapperne, iførte deres laadne Rens- 

 dyrdragt fra Top til Taa, med selve Ansigtet dækket paa Øine, 

 Næse og Mund nær, «ikke toge sig anderledes ud end Dyrene 

 selv«'''), har den samme Forestilling vistnok med større Lethed 



'j MoDtgonierie, Trans-Himalayan Explorations durlng 1867, i Journal of 

 the Royal Geographical Society. XXXIX, 152. Aaret i Forveien havde 

 Panditen fundet, at Hovedstaden i Øst-Tibet, Lhassa, ligger i en Høide 

 af 11,699 Fod over Havfladen, altsaa flere tusind Fod høiere end 

 St. Maria ved Monte Stelvio, der ligger 7,814 Fod hoit, elier end 

 Hospitict paa Store St. Bernhard (Mons Penninus), som siden det tiende 

 Aarhundredc, da dét blev opfort af St. Bernard de Jlentlion, en savoyisk 

 Adelsmand, slaaer i en Høide af 7,546 Fod. Det er kun i Araerika, paa 

 Andesbjergenes snevre Plateau, at man træffer Byer, der hæve sig endnu 

 høiere end Lhassa over Havfladen: Calamarca i Bolivia 13,260 Fod, Potosi i det 

 samme Land 1 2,940 Fod; Quito i Ecuador naaer kun til 9,265 Fod. Men 

 medens Byerne i Bolivia ligge i den tropiske Zone, ligger Lhassa over 

 30 Grader Nord for Æquator, og man har da ogsaa der til sine Tider 

 streng Kulde, om endog ei saa streng som ved Thok-Jalung, hvor Guld- 

 gravernes Leir af alle af Mennesker permanent beboede Steder, baade i 

 Nari Khorsum og overhovedet, er det hoiesle, der kjendes. 



'j He told thePundit, that he and every one else wore furs in the winter, 

 and that Ihey could not live at that season without them. Monlgomerie, 

 Trans-Himalayan Explorations during 1867, i Journal of the Royal Geo- 

 graphical Society XXXIX. 152. Lomer (Verbreitung der Pelzthiere auf 

 unserer Erdoberflåche. Leipzig. 1872. S. 67.), der omtaler Brugen af 

 Peltsværk som Æres- og Embedsdragt i China, har ikke været opmærk- 

 som paa Pehsenes store Betydning for Tibet. 



3) Lt loto habitu videantur pilosi haud secus ae Ipsæ feræ. Johannes Tor- 

 næus's Ord i Joannis Schcfferi Lapponia. Argentorati. 1673. 4o. p. 208. 

 Ordene findes ikke i Tornæus's Beskrivelse af Lapmarkerne, som Scheffer 

 allerede kjendte som Haandskrift , og som nu haves trykt (Prosten och 

 Kyrko-Herden i Tornå Mag. Johanni J. Tornæi Beskrifning ofver Tornå 

 och Kemi Lappmarker. Forfatlad år 1672. Stockholm 1772.), men ere 



Overs, over d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 1873. 3 



