154 



Sydero, som paa flere af de andre Øer, hvilket hidrører fra, at 

 Stenarterne her i det Hele taget have en noget tættere Be- 

 skafienhed. Forchhammer har paavisl, al de dyhere Partier 

 af Trapdannelsen paa Syderø er uden »glasagtig Feldspath» (La- 

 brador), hvormed der menes, at den er mindre porphyritisk end 

 i de øverst liggende og yngre Partier, eller er med andre Ord 

 en mere ægte Basaltdannelse. Den optræder saaledes f. Ex. ved 

 Frodebønypen i el stort Parli med overordentlig smukke Prismer, 

 der dels ere stillede lodret, dels vandret, dels vifteformigt grup- 

 perede, alt efter Afkjølingsforholdet i de forskjellige Partier*). 

 Denne Bjergart optræder vel ogsaa paa de andre Øer, men er 

 der inere tilbagetrængt for en porphyritisk Varietet af Dolerit. 



Fjeldene, der gjennemsnitUg hæve sig til en Høide af 1000—^ 

 1500 Fod over Havet, have i det Hele taget et mere plateau- 

 for mig I Udseende paa Syderø end paa de andre Øer, skjøndt 

 der ogsaa findes enkelte, hvor denne Form er mindre frem- 

 trædende, og hvis øvre Partier ende i Tinder og skarpt op- 

 skydende Rygge. Hvad der især er eiendommeligt for denne 

 0, er de talrige og dybe Indsnit, der skjære sig ind i Øen 

 fra den østlige Side i Form af Fjorde eller Bugter, og som 

 derfra umiddelbart fortsættes i en mod Vest skraal opadgaaende 

 Dal, der paa flere Steder naaer helt ud til Vestsiden, og hvor- 

 ved Øen afdeles i en Række temmeligt isolerede Afsnit. De 

 mest fremtrædende ere Kvalvig, Kvalbø fjord, T ran gis - 

 vaag fjord med Ørdevig, Hovebugten og Vaag fjorden, 

 hver med sit tilhørende Dalparti. 



Der kan neppe være nogen Tvivl om, at alle Øerne maa 

 betragtes som Brudstykker af en stor, tidligere sammenhængende, 

 plutonisk Dannelse, og at Syderø oprindeligt har strakt sig 

 meget længere mod Nord eller rettere mod NNO. Baade Dal- 

 formen og den mod Vest bratte Afskjæring af Kullagene tyder 



') Af dette Basaltparti ved Kulegiov liar Born i "Skrifter af Naturhistorie- 

 Selskabet« 2det Bind S. 203 givet en Beskrivelse, ledsaget af en noget 

 tarvelig Afbildning. 



