165 



Kullagenes fflægtighed. For al lelle OversigleD, kan man 

 naturligst henføre Kullagene til 3 Partier efter deres Optræden 

 ved de større Fjorde og tilhøronde Dale. 



a) Til Kvalbe-Partiet henregner jeg de Kullag, der forekomme 

 i Grimsfjeldet, Præstefjeldel med «Syd i Uauge«, og i de tre 

 Øst derfor beliggende Ilauger (Udmarker), nemlig Roughauge, 

 Ullan Knuge og llamrehauge, alt henhørende til Kvalbø-Sogn. 

 Af disse har Præste fjeldet mest Interesse, da man der 

 lige siden Aaret 1780 har havt rig Leilighed til at studere 

 Kullenes Optræden i de mange Gruber, man i denne Periode 

 har anlagt langs Fjeldets Østside. Efterhaanden som man i 

 Drifterne naaede en 2—300 Fod ind i Fjeldet, eller ved den 

 mangelfulde Driftsmaade stødte paa Vanskeligheder af forskjellig 

 Art, forlod man Gruberne og anlagde nye søndenfor de gamle. 

 Den hele Strækning, hvorpaa man saaledes i de forløbne 92 Aar 

 har bearbeidet Kullagene, udgjør c. 3000 Fod, og det er paa 

 den sydligste Halvdel deraf, at der i Aaret 1872 fandtes 9 

 Gruber '), som bleve drevne af Beboerne i Kvalbø, hvorimod de 

 ældre ere forlængst sammenstyrtede og Grubeaabningerne til- 

 dækkede af nedskredne Trapblokke og Jord. Under et flere 

 Fod mægtigt Lerlag med en Mængde Kulstriber og høiere oppe 

 spredte Kulnyrer træffer man i alle de ovennævnte aabne Gruber 

 to temmelig regelmæssige Kullag, adskilte ved et Lerlag, hvoraf 



Gjennemsnitlig.^) Maxim. Minim. 

 det øvre Kullag («Kulbaandet») er 9 Tom. 11 Tom. 6 Tom. 



kulholdigt Ler («Randen..) - 6 — 8 — 4 — 



detnedre Kullag (..Kulstaben..) - 24 — 28 — 18 — 



') Da man kun kjender den ældre Grubedrift af tidligere Indberetninger og 

 Pastor La ndt's Beskrivelse (Grubekort ere, saavidt mig bekjendt aldrig op- 

 tagne), og da det tillige i en senere Periode kan have Interesse at kjende 

 den af Færingerne hidtil brugte Fremgangsmaade, afgaves der tilligemed 

 min Indberetning til Ministeriet en af Cand. polyt. Geisler optagen 

 Grundplan over Gruberne med alle de Hoved- og Tverdrifter, der vare 

 tilgjængelige i Aaret 1S7 2. Deres største Dybde beløb sig til 220 Fod, 

 regnet fra Kullagets Begyndelse i Fjeldskraaningen. 



') Middeltal af Maalinger, foretagne i alle 9 Gruber. 



Overs, over d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 1873. 11 



