179 



a) Sorthat-Systemet. Da Kullene herfra have henligget 

 saa lang Tid i et tørt Hum, er deres nuværende Fugtigheds- 

 mængde selvlolgolig betydelig mindre, end den vilde have været, 

 hvis de vare blevne undersoglc tidligere. Sammenligner man 

 de af Adjunkt Jespersen anførte Resultater med mine: 



Hygroskopisk Vand 



efter Jespersen.') eller Johiistrup. 



3) Smed 6 rand, 24 Tom. mægtig . . 17 p. C. 15,7 p. C. 



4) Parrotrand, 9V2 — — . . 24 — 13,3 — 

 seer man, at den første Bestemmelse af Fugtighedsmængden 

 nærmer sig mere til den, der her senere er anført for de andre 

 bornholmske Kul, som kun i kortere Tid have været udsatte for 

 Luftens Indvirkning. 



b) Bagaa Systemet (kaldes nu Sorthat Kulværk). Nogle 

 af Kullagene i dette System udmærke sig ved en betydelig 

 Mægtighed, men Kullene ere overordentlig vandholdige maaske 

 paa Grund af, at Bagaa flyder tvers igjennem delte System, 

 og da de let afgive den største Del af det hygroskopiske Vand, 

 ere de meget udsatte for at revne og hensmuldre. For Tiden 

 bearbeides følgende Lag, hvoraf det sidstnævnte er det øverste: 



Hygroskopisk Vand bortgaaet 



i første Maaned. i de to følg. Maaneder. 



5) Skillingsrand 14,9 p. C. 3,1 p. C. 



6) Trealensrand 17,7 — 4,7 — 



7) Apothekerrand 16,0 -- 3,4 — 



c) Leuka Systemet (Hasle Kulværk). Ogsaa fra dette 

 System ere alle de Kullag blevne undersøgte, som for Tiden be- 

 arbeides, nemlig fra: 



Hygroskopisk Vand bortgaaet 



i første Maaned. i de to lølg. Maaneder. 



8) Kultørverand 7,2 p. C. 4,4 p. C. 



9) Stenkulsrand 6,0 — 3,4 — 



10) Søndre Tykkerand ... 8,8 — 4,5 — 



11) Smederand 8,2 — 4,0 — 



Jespersen. En Skizze af Sorthat Kulværk paa Dornholm. Indbydelses- 

 skrift fra Rønne høiere Realskole 1866. S. 17. 



