t86 



1861, og hvorved der blev udvundet omtrent 1000 Tdr. af et Lag, 

 der havde en Mægtighed af 2 Pod 6 Tommer, og ere enten aldeles 

 træagtige, eller have en jordagtig Textur og brun Farve. De her 

 undersøgte Brunkul tilhøre den sidste Slags og ere noget svovl- 

 holdige, hvorfor de gjerne ere beklædte med en Mængde sraaa 

 Gibskrystaller. De have været opbevarede her i Museet i 5 Aar. 



Sammenlignes nu de her meddelte Resultater, vil man lettest 

 kunne bedømme baade Forskjellighederne og Overensstemmel- 

 serne mellem Grupperne indbyrdes, saavelsom mellem Kul hørende 

 til samme Gruppe, ved at betragte Tabel B. I den sidste er 

 baade Aske og hygroskopisk Vand udeladt , da de virke for- 

 styrrende ind paa en saadan Sammenligning. Kulstofmængden 

 varierer i de i Tabel B meddelte Analyser mellem 83 og 58 p. C, 

 Iltmængden mellem 12 og 38 p. C, medens Brintmængden 

 kun er underkastet ringe Forandring. Newcastle-Kullene danne den 

 ene, de jydske Brunkul den anden Grændse, hvorimellem alle de 

 andre ere beliggende; men naar man undtager de islandske Kul fra 

 Hredavatn og fra Briåmslækr, af hvilke de første i Henseende til 

 den elementære Sammensætning nærme sig meget til Newcastle- 

 Kul, de sidste til jydske Brunkul, altsaa netop til begge Extremer, 

 saa er der ellers forholdsvis kun ringe Forskjel mellem dem. 



Spørgsmaalet om , hvorvidt en given Slags Kul skal hen- 

 regnes til Stenkul eller Brunkul er naturligvis meget let at 

 besvare, naar man indskrænker den sidste Benævnelse til alene 

 at gjælde de tertiære Kul, og den første de ældre Kul, under 

 Forudsætning af, at man fra Leiringsforholdene eller Forsteningerne 

 kjender Kullagenes Stilling i den almindelige Formationsrække ; 

 men det er netop derom vi savne Oplysning for de færøiske Kuls 

 Vedkommende. Naar man uddrager Middeltallene af Bestand- 

 delenes Mængde i Stenkul og Brunkul af den store Mængde 

 Analyser, der nu foreligge*), da findes der efter Knappe) i 



'j i Zincken, Die Physiographle der Braunkohle, 1867, S. 24 og i Er- 

 gånzungen zu d. Physiogr. d. Braunk. , 1871, S. 4 anføres ikke mindre 

 end 160 Analyser af Brunkul. 



') Lehrbuch der chemischen Technologie. 1865. I. S. 193 og 208. 



