100 



kelig Angivelse, den kan her tjene som en Ledestjerne. Thi 

 der gives i disse Egne ingen andre Bjerge end Urala^ hvis 

 Kjæde begyndei* ved de solbrændte (Iræsslepper Norden for det 

 kaspiske Hav og strækker sig lige til iishavet, for saa endnu 

 engang at opdukke i Nowaja Semlias Dobbeltø. Al Herodot her 

 har sigtet til de sydlige uralske Bjerge, og at det førend dem 

 nævnte stenede og ujævne Land er Plateauet Obstchu Syrt 

 mellem Nedre-Volga og Uralfloden, er da nu ogsaa almindelig 

 antaget*). Dersom der ellers kunde være Tvivl herom, mnalte 



') En effel, il cst impossible de ne pas rcconnaitie le pays rocheux, å 

 travers lequel les commercans se rendaient au pays des Areippéens, 

 accompagnés de sept interpréles, dans l'Obstchii Syrt, plateau élévé, for- 

 mant la limite entre !a plaine basse de l'Europe d'un coté et le plateau 

 Aralo-Casplenne de l'autre. — En conséquence de cette Identilé nous 

 devons nous ranger de l'opinion des savants qui ont placé les Argip[iéens 

 å l'extrénnité méridionale des monis Urals oii commence l'Obstchii Syrt. 

 Ph. Bruun, Essai de concordance entre les opinions contradicloires rela- 

 tives å la Scythie d'Hérodo'e el aux eontrées limitrophes, i Hecueil d'Anti- 

 quités de la Scythie, publié par la Comraission imperiale archéologique. 

 Livraison II. St. Pétersbourg. 1873. p. CVI, OVII. Hos v. Baer finder 

 man dog en fra den almindelige afvigende Opfattelse, idet en Afhandling 

 af ham: aHandelsweg, der im funften Jahrhuiidert v. Chr. durch einen 

 grossen Iheil des jelzt Russischen Gebietes ging- (HIstorische Fragen 

 mit Hulfe der Naturwissenschaften beantwortet. St. Petersburg. 1873. 

 8.99) iklie henfører de Bjerge, ved hvis Fod Argippæerne boede, til det 

 sydlige Ural , men til Bjergkjæden Bolor eller Belur Tagh paa Pamirs 

 Høisletle, hvor den af Ptolemæus senere omtalte Byttehandel med Se- 

 rerne cllor Chineserne, efter Baers Forklaring af den givne geographiske 

 Position, ogsaa fandt Sted. Baers Grund for denne afvigende Opfattelse 

 er først og fremmest, at, som han mener, »der Gebirgs-Stock Pamir, 

 das Dach der Welt nach den Asiaten, ist wohl geeignet die Kenntniss 

 des Hinterlandes abzuschneiden, sicher aber nicht der Ural, der so viele 

 Einsenkungen hat, dass er zu keiner Zeit dem Volkerverkehr Hinder- 

 nisse entgegensetzte«. Men skjønl det vistnok er saa, at Uralbjergene 

 fra Orenburg til iishavet have nogle dybe Sænkninger, frembyde de dog 

 som det ogsaa fremgaaer af Castréns Vidnesbyrd, navnlig i deres nord- 

 lige Række ofte de største Vanskeligheder for Overgangen, og mere be- 

 høver man ikke heller at lægge i Herodots Ord om, at det var en Hække 

 af høie, uveibarc Bjerge, .«om Ingen overskred, ved hvis Fod Argip- 

 pæerne boede [Ovqui it yaq vtp>]i.a dnoTttfÅyé* afiara, xal ovdéii 

 atfta vJiéfjfiaiyft. Herod. IV, 26.). 



