119 



slilliuger med UeDSyn lil hans Forhold til Dyveko, blev hun 

 senere to Gange sendt som Gesandt til Rusland, og i lians 

 mærkelige Skildring af hine Dages Rusland omtaler han endnu 

 baade de tscheremissiske Mænd og Kvinder som uforlignelige 

 Bueskytter, der aldrig lagde Buen fra sig og endog nægtede 

 Børnene Føde, hvis de ikke først kunde ramme Maalet med 

 deres Pile'); som et saadant Folk af Bueskytter have de ogsaa 

 langt senere viist sig-), om endog ei fuldt saa længe som 

 Baschkirerne, der endnu i Aaret 1813, da ogsaa de kom til 

 Rhinen i Kampen mod Napoleon og Frankrig, overraskede Tyd- 

 skerne ved den Lethed, hvormed de med deres Pile vidste at 

 træffe Fuglen i dens Flugt-^), og som lige indtil nu ikke have 

 ladet FUntebøssen heelt fortrænge deres nedarvede Buer^). Ander- 

 ledes end Baschkirerne vise Tschuvascherne og Tscheremis- 

 'serne sig vel nu ogsaa som stadige Agerdyrkere, men deres 

 Jordbrug, som drives af een eller flere af deres smaa Lands- 

 byer under Eet, staaer dog, i Modsætning til deres Markers 



') Cereniissæ populi sub Novuogardia inferiore in sylvis habitant. — 

 Omnes tara viri quam feminæ cursu sunt velocissimi , sagitarii porro 

 peritlssimi omnes, arcu numquam e manibus deposlto, quo adeo oblec- 

 tantur, ut etiam filiis cibum non præbeant, nisi præfixum scopum sa- 

 gitta feriant. Rerum Moscovitarum Commentarii Sigismundi Liberi Ba- 

 ronis in Herberstein, Neyperg et Guettenhag. Basileæ. lo53. fol. p. 90. 



') Die an der Sura lebenden Tschuwaschen haben erst zu Anfang des 

 gegenwiirtigen Jahrhunderts deu Gebrauch der Feuergewehre kennen ge- 

 lernt. Lebedjew, Die Jagd bei den Sinibirsker Tschuwaschen , i Ermans 

 Archiv fur wissenschaftliche Kunde von Russiand. X, 452. Jvfr. dog 

 hermed Georgis Bemærkning fra Aaret 1776: »Sie (die Tschuwaschen) 

 sind grosse Freunde des Jagd und bedienen sich jetxt mehr der Kugel- 

 buchsen als der Bogen«. Beschrcibung aller Nationen des Russisches 

 Reiches. I, 39. 



^) E. Ruckert (Die Pfahlbauten und Volkerschichten Osteuropas. Wiirzburg. 

 1869. S. 68) bemærker: »Auch noch in neuerer Zeit haben in dem 

 Franzosenkriege 1813 die Baschkiren treffende Beweise ihrer Kunst, mit 

 ihren Pfeilen den fliegenden Vogel zu spalten, gegeben, wie ich mich 

 selbst aus meiner Kuabenzeit erinnern kann«. 



*) Ausscrdem aber fiihren sie noch immer mit ausserordentliclier Geschick- 

 lichkeit die von jchcr bei ihnen ubligen Bogen. Ernian , Rcisc um die 

 Erde. I, 424. 



