Iltningen af disse Svovlmetaller frembringer den nødvendige 

 Mængde Svovlsyre. 



Jeg skal nu henlede Opmærksomheden paa den Maade, paa 

 hvilken Kryolilhen fremtræder i Grønland. Kryolithen forekom- 

 mer ved Iviktout ved Arsutfjorden i Sydgrønland og danner el 

 Lag af et Par Tusinde Qvadratalens Størrelse i Overfladen. Det 

 findes umiddelbart ved Fjorden, saaat Vandet har skaaret sig 

 en Bugt ind i selve Laget. Paa de tre Sider er Kryolithlaget 

 omgivet af Gneusklipper og paa den fjerde af Havet. Selve 

 Kryolithlaget hæver sig kun nogle faa Fod over høieste Vandstand, 

 men skyder sig paa to Sider ind under Gneusen og paa den 

 tredie ind under Havet, medens det paa den fjerde Side synes 

 at være brat afskaaret af Gneusen. Paa dette Sted naaer Kryo- 

 lithlaget sin største Høide, og der er ogsaa Kryolithen reen; 

 men i de andre Dele af Laget er den meer eller mindre stærkt 

 blandet med Kalkspath, Jernspath, Svovlkiis, Kobberkiis, Bly- 

 glands og Qvarts. Den rene Kryolith findes saaledes i ind- 

 skrænket Mængde, og Størstedelen af den Kryohth; som brydes 

 i Grønland og forarbeides fabrikmæssigt , er stærkt blandet 

 med ovennævnte fremmede Stoffer, hvis Mængde kan beløbe 

 sig til 10—20 Procent. 



Kun i den østlige Deel af Laget, hvor Kryolithen er reen, 

 træder den frem for Dagen. Næsten hele den øvrige Deel af 

 Laget er dækket med Leer- og Sandlag. Imellem Leerlaget og 

 Kryolithen findes der endvidere et interessant lille Lag, af 1 — 2 

 Tommers Mægtighed, som bestaaer af Fluoraluminium og Fluor- 

 calcium. Det er en fuldkomment hvid, leeragtig Masse, der i 

 fugtig Tilstand bliver meget stærkt gjennemskinnende og gela- 

 tinøs. Der er al Sandsynlighed for, at det er et Decomposi- 

 tionsproduct af Kryolithen, opstaaet ved Indvirkning af Vandet, 

 som siver igjennem Leerlaget ned paa Kryolithen. Regnvandet 

 opløser nemlig ved Luftens Medvirkning kulsuur Kalk af Leret; 

 denne Opløsning møder Kryolithen og fremkalder der en De- 

 composition, der er ganske analog med den, som skeer ved den 



