117 



Grindlivalerne er nemlig Mellemkjæbebenenes usædvanlige Stør- 

 relse langt mere end hos vor Delpliin kjnbt paa Overkjæbe- 

 benenes Bekostning, og disse have her kunnet taale, at deres 

 Andeel i Næbbets Brede formindskedes saa meget, fordi Grind- 

 hvalernes svage Tandsæt ikke krævede uden smaa og lidet dybe 

 Tandhuler. Bagved den korte Tandrække dreier fremdeles Alveo- 

 larranden sig lidt efter lidt saaledes om, at den vender en Kant 

 udad, og denne Overkjæbebenets Yderrand ligger bagtil ikke i 

 Niveau med Mellemkjæbebenene, men lidt høiere end disse, 

 hvorved Næbbets Overflade paa dette Sted bliver noget udhulet. 

 Hos Cuviers Delphimis griseus ere Mellemkjæbebenene vel ikke 

 saa brede som hos Grindhvalerne (ja ikke engang som hos vor 

 crassi'dens), men, efter Afbildningerne^) at dømme, synes denne 

 Delphin dog, hvad Næbbet iøvrigt angaaer, at nærme sig disse meget 

 mere end nogen anden Slægtstypus. Elos den Art, vi her beskrive, 

 er Forholdet derimod en Deel forskjelligt; Overfladen er fra Roden 

 af noget couvex; Tandrækken indtager saa godt som Næbbets 

 hele Længde; Overkjæbebenene have en endnu stedse ret an- 

 seelig Tykkelse for at kunne rumme de meget dybe Tandhuler 

 og ligne i det Hele taget meget mere de samme Been hos Or- 

 caen end hos Griudhvalen eller Grampusen. 



Den temmelig betydelige Asymetrie , der gaaer igjennem 

 hele Craniet, gjør sig ogsaa gjældende i Mellemkjæbenene og 

 navnlig i den bageste Deel af disse Knogler. Det høire er 

 kjendeligt bredere end det venstre og støder heelt op til det 

 tilsvarende Næsebeen, idet det med sin bageste Spidse sky- 

 der sig ind mellem dette og Overkjæbebenet; det venstre 

 derimod strækker sig ikke fuldt saa langt bagtil og naaer 

 navnlig ikke ganske hen til Næsebenet, der ligeledes er paa- 

 virket af Asymetrien og endeel mindre end det høire. Lige 

 foran Næseborene er der et Indsnit i den indadvendende Rand 

 af hvert af Mellemkjæbebenene , og i disse Indsnit kommer et 



') Recherches s. 1. oss. foss. 4me Ed. Atlas. Tome deuxiéme , pi. 223 fig. 

 1 & 2. 



