153 



mationer, der cricr vor Krt'ariiiii' inaa botraf-lcs son) aldeles 

 sluttede. 



Siden den Tid er jeg' hyppigere vendt tilbage til Undersø- 

 gelsen af denne niærkværdige Dannelse, og den har faaet for- 

 nyet Interesse for mig ved den Opdagelse, at den strækker sig 

 saa langt imod Syd og Vest, som Omegnen af Antwerpen i 

 Belgien, og saa langt imod Øst som Alarum ved Høganes i 

 Skaanf, ja maaskee fremtræder den igjen ved Garonneflodens Mun- 

 ding i Hedernes Departement, hvor en lignende Dannelse fore- 

 kommer, som forer Navnet Alios. Denne sidste Localitet skal 

 jeg forresten ikke nærmere berøre i denne lille Afhandling, da 

 jeg selv ikke har havt Leilighed til at undersøge den paa sit op- 

 rindelige Findested, og kun er i Besiddelse af faa og mindre 

 charakteristiske Prøver derfra. Desuden er Opmærksomheden for 

 nærværende Tid netop henvendt paa disse franske Hedeegne, og 

 en gjennemgriliende Undersøgelse vil sandsynligviis paa den 

 franske Keisers Bekostning blive udført , hvorved der vil tages 

 tilbørligt Hensyn til vore danske, formentlig tilsvarende Dan- 

 nelser. 



Jeg skal derfor her indskrænke mig til at give et Overblik 

 over vor Ahlformations Eiendommeligheder, dens Forekomst og 

 geognostiske Stilling, og dens geographiske Udbredelse, og jeg 

 vil kunne vise, at Belgiernes Campinesand, Hollændernes Zanddi- 

 luvium svarer til Ahldannelsen. 



Den jydske Hede, saaledes som man i Almindelighed be- 

 skriver den, er netop den, som charakteriseres ved Ahldannelsen. 

 Der forekommer andre Heder i Jylland, mere afvexlende, mere 

 interessante i deres ydre Former og mindre ufrugtbare, men de 

 ere i deres egentlige indre Natur væsentlig forskjellige fra den 

 ahlførende Hede. Denne danner store Sletter, kun afbrudte ved 

 de ringe Fordybninger, som Aaløbene have indskaaren i den 

 for en stor Deel lidet sammenhængende og let bevægelige Jord- 

 bund, og ved smaa Ophøininger, som den under samme lig- 

 ir 



