163 



Halvøens Ahl. Denne store Campine Slette følger ligesom hos 

 os, naar man fra det Indre af Landet gaaer imod Nordsøen, paa 

 de tertiaire og quaternaire Dannelser, og følges af de forskjel- 

 lige -Alarskdannelser i deres Orden. Det danner ligesom hos os 

 et bredt Belte, der adskiller de Dannelser, der, henhørende til 

 den nuværende Periode, vedblive at udvikle sig, fra dem, der 

 ere afsluttede, ligesom denne Dannelse ogsaa her er sluttet*). 



Den eneste Forskjel imellem den belgiske Ahlsandsteen og 

 den der forekommer i vort Land er den , at Ahllagets øverste 

 Deel hist og her ligner Maar, medens den dybere Deel af 

 dette Lag forholder sig som Halvøens egentlige Ahldan- 

 nelse. Dernæst er Laget i Canipinen langt mere uregelmæssigt. 

 Paa enkelte Steder er det over 8 Tommer mægtigt, medens det 

 undertiden svinder ind til en Tomme og afbrydes hist og her 

 aldeles. Det er især dens underste Grændse imod det gule 

 Sand som er saa uregelmæssig, og der findes selv under den 



') Dumont har forenet sit tidligere Systéme Canipinien og Hesbayen til eet 

 under Navnet Systéme Scaldisien, som igjen i Forbindelse med hans 

 Systéme Diestien henregnes af Lyell til den pliocene Afdeling af den 

 tertiære Formation. — Hans Systéme Scaldisien indbefatter forstenings- 

 førende Lag, saasom de øvre Dele af Crag ved Åntxserpen, Sandlagene 

 ved Caloo og Kampinesandet. De Wael ordner disse Dannelser saaledes, 



fra oven 



* 



1. Polder (Marskdannelser). 



2. Campinesand. Saltvandsdannelse uden Forsteninger. 



3. Øvre Crag fra Antv\erpen. 



Lyel regner den øvre Crag fra Antwerpen for identisk med den 

 røde eller Coral Crag af Suffolk (af 66 Forsteninger fra Antwerpen ere 

 64 identiske med dem fra Suffolk, og 37 af Forsteninger fra denne Crag 

 fra Antwerpen eller 5.5 Procent ere identiske med levende Arter), og han 

 tilføier at Analogien med det nordlige Havs Fauna er meget stor. 



Hermed er ogsaa vor Ahlsandsteens Forhold i den nyere titiære Tid 

 givet, nemlig som henhorende til de nyeste pliocene Dannelser. Crag 

 mangler som bekjendt aldeles hos os , men istedet for det have vi i 

 Danmark ligesom i Holland guult Rullesleenssand. 



Dumont. Institut 1S50. 36—39. Leonhardt und Bronn. Jahrbuch 1851. 617. 

 De Wael. Institut 1853. 173—74. Leonh. u. Bronn. Jahrb. 1854. 88. 

 Lyell. Quarterly Journal of the Geol. Society 1852. VIII. pag. 277 og flg. 



