56 



Sauroctonos Corinthiiis. 

 Ad te reptanti, puer iiisidiose, lacertæ 

 Parce, ciipit digitis illa perire tuis^). 



Forfatterens Begeistring for det smukke, ungdommelige Le- 

 geme er saa stor, at han endog lader Fiirbenet blive forelsket 

 i Drengen, og paa Epigramdigteres Viis benytter han denne Tanke 

 til paa Grund deraf at bede Drengen at skaane det elskelige 

 lille Dyr. 



Men denne Figur gaaer i Almindelighed under Navn af 

 Apollo Sauroktonos. Zoéga^) bemærkede rigtignok, at den slet 

 ikke lignede nogen Apollo*''); og hvem kunde ogsaa ahne den 

 høie Gud i denne smækre Dreng med dette letsindige Udtryk i 

 Ansigtet, med dette paa kvindeviis opbundne Haar; hvem kunde 

 her gjenfinde Apollos bekjendte Træk og Haarvæxt? 



Jeg har ikke seet en eneste af alle de Archæologer, der have 

 beskrevet denne Statue som en Apollo, gjøre noget Forsøg paa 

 at eftervise en saadan Lighed. Eiler ligner det maaskee Apollo 

 at spidde et Fiirbeen? Intet mindre. Det Hgner en kaad Dreng. 

 Men, hedder det*), «in Knabenspielen kiindigt sich die zukiinftige 

 Sehergabe des Apollon an«, og »mit IJezug auf dieses Spiel ist 

 der knabenhaft gebildete Gott als Orakelgeber und Schlangen- 

 todter gefasstw. Lad os altsaa see, hvorpaa denne Antagelse 

 grunder sig, at det er en Apollo, og hvorledes det, at Drengen 

 vil spidde Fiirbenet, kan antyde ham som Spaadomsgud. 



') Epigrammet er optaget i 2cien Udgave af Madvigs »Poetarum aliquot La- 

 tinorum Carmina selecla carmiiiumve partes." I min Fortolkning hertil, 

 S. 194, har jeg allerede for 9 Aar siden gjendrevet den almindelige Me- 

 ning om Sauroctonos; men denne Bog har en saa indskrænket Læse- 

 kreds, at jeg ikke har anseet det for overflødigt her at gjentage og ud- 

 førligere begrunde min Paastand. 



') I Bemærkningerne til Museum Pio-Clementin. I, 13, hos Welcker, Zeit- 

 schrift fiir die alte Kunst, S. 312. 



*) Allerede Winckelmann, som dog ikke havde nogen Tvivl om at det var 

 en Apollo, indsaae, at den lignede en Satyr nok saa meget, s. Werke 

 IV, S. 78. 



*) E. Braun, Vorschule zur Kunstmjthologie, S. 23 f. 



