71 



en saadan Marsyas oftere paa Stædernes Torve; men det har 

 sikkert ikke været, som han mener, et Tegn paa Friheden*), 

 men i)aa UetfuM'dighedens Ilaandthævelse. Ja man skyede ei 

 cngani^- at fremstille Apollo selv som den si'i'^onnne Bøddel, der 

 piinte og flaaede INIarsyas, som Apollo Tortor. Der stod et 

 Billede af ham under dette Navn i Rom-), og endnu til vor Tid 

 havde der holdt sig en Marmorstatue af samme Art. Det er en 

 Statue i den Giustinianiske Samling, s. Clarac, Musée de Sculp- 

 ture III, pi. 541, n. 1136-''). Hovedet horer ikke til Statuen; 

 den hoire Arm med Kniven er moderne, men Restauratoren har 

 upaatvivlelig gjettet det Rette"*), thi den venstre Arm, der efter 

 Claracs Angivelse er afgjort antik, holder Marsyas' afflaaede Skind. 

 En italiensk Konstner i det 16de Aarh. , Cechino Salviati, har 

 benyttet denne Statue som Midtpunctet i en stor Composition 

 forestillende Marsyas' Straf. Alt det Øvrige tilhører ham selv; den 

 flaaede Anatomiefigur Marsyas, den kronede Midas med Æselsørene, 

 der gloer paa Marsyas' Hovedhud, Pan o.s.v., alle Omgivelserne 

 bære aldeles det 16de Aarhundredes Præg. Salviatis Composition 

 er bekjendt fra et særdeles smukt Kobberstik af IMelchior Meier 

 158P). Dette Stik ligger atter til Grund for et fortrinlig udført 

 Elfenbeens-Relief fra 1627, som findes i Konstmuseet i Kjøb en- 

 havn. Endnu heri rober Apollofiguren tydelig sin antike Oprindelse. 



') Servius ad Æncid. IV, 28: »libertatis indicium«. Hvad der tilfoies, »erecta 

 manu testattir, niliil urbi deese», er, om muligt, endnu uforstaaeligere. Det 

 er et godt Beviis paa den Mangel paa Kundskab og paa Forstand, som 

 herskede allerede i det 4de Aarh. efter Chr. 



-) Suetons August c. 70. I Anledning af el Rygte, om at August ved et privat 

 Gilde havde spillet Apollo, sagde man den følgende Dag: »Cæsarem esse 

 plane Apoilinem, sed Tortorem, quo cognomine is deus quadam in parte 

 urbis colebatur.« Det sidste Ord er ikke at forstaae om en virkelig Dyr- 

 kelse med bestemte Fester. Statuen stod sikkert ikke i et Tempel, men 

 paa oll'entlig Gade, og havde vistnok intet Altar foran sig. 



') Gjentaget i Wieselers Apollon Stroganoff, smig. S. 103. 



^) S. Vasetegningen i Miiliers Dcnkm. a. K. II, loO. At ogsaa en Piil kunde 

 tænkes som Redskab til at flaae med, hvilket Wieseler S. 111 f. antager, 

 kan jeg ikke indrømme. 



^) s. Naglers Kunstlerlexicon IX, S. 3. Et smukt Aftryk findes 1 den kgl. 

 Kobberstiksamling i Kjobenhavn. 



