187 



paa visse Localiteter, men paa disse forekommer den da ^'jerne 

 i Mængde — og da Mængden allerede i de Spørgsmaal, jeg nu 

 skal bringe paa Danc, er en meget væsenlig Ting, skal jeg her 

 mere bestemt angive, at herved menes i Tusindevis. Den er 

 nemlig Gjenstand for regelmæssigt Fiskeri, af hvilket Udbyltet 

 kjendes saa nogenlunde. Fabricius anviser den de dybeste 

 Fjorde til Opholdssted, og navnligen kjendte han den fra Fre- 

 derikshaab , hvor den fangedes om Vinteren og noget ud paa 

 Foraaret, men han vidste ogsaa, at den andre Steder fangedes 

 om Sommeren. Efter ham gaaer den paa større Dybder end 

 Helleflynderen, med hvilken den kun sjelden sees samlet paa 

 de Fiskebanker, som ligge længere tilsøes, skjøndt Grunden 

 der og i Fjordene er ens, nemlig leret; men hvor den findes, er 

 den temmelig talrig, og paa sine Fiskebanker langt talrigere 

 end den store. S. 47 — 48. Alt dette bekræftes aldeles af den 

 Skildring, Dr. Rinlc nylig har givet os af dens Forekomst og 

 Fangst (Grønland I, S. 145—148, II, S. 231), hvilken sidste i 

 Nordgrønland synes nu væsenligt indskrænket til Jacobshavns 

 Isefjord og Omenaksfjorden , og altid til visse Banker i disse, 

 paa 200 — 350 Favnes Dybde, og i Sydgrønland til Julianehaabs 

 District paa Banker af henved 200 Favnes Dybde ; men man 

 finder dem ogsaa høiere oppe i Vandet, og man har seet dem 

 jages i Vandskorpen af Svartsider, ligesom man ogsaa har 

 fundet dem i Maven af disse Sælhunde og af Hvidfiske. — Det, 

 der nu er det paafaldende ved denne Fisk, er, at den, skjøndt 

 bestemt en Helleflynder, afviger fra den almindelige Helleflynder 

 ved Karakterer, der tillige fjerner den fra alle andre Flyndre; 

 dens Individer have nemlig Kroppens tvende Sider fyldige og 

 ews, og Fiskens Fedme er aldeles usædvanlig, hvoraf dens Navn, 

 dens Finner beskrives endog som laskede; men disse Sider ere 

 derhos begge mørkfarvede, om endog Blindsiden er noget mindre 

 mørk end Øiesiden; endelig er det ovre Øie liggende saa høit 

 op imod Hovedets Kant, at det næsten ligger i Midtlinien — 

 Forhold , der alle tre , som vi af det Foregaaende have seet, 



