132 



beroer tildeels paa Luftens Tæthed, saa al Yinden maa have en 

 slørre Hastighed om Sommeren end om Vinteren, naar den skal 

 udøve det samme Tryk, eller faae samme Styrkebetegnelse. Da 

 imidlertid Vinden har forskjellig Temperatur efter Retningen, og 

 JMaanedens Middeltemperatur ingenlunde kan siges at være det 

 Samme som Middeltemperaturen af de 8 eller IG Vinde (da de 

 have forskjellig Hyppighed), har jeg undladt denne Rettelse, saa 

 meget mere, som den neppe kunde beløbe sig til J^- og altsaa 

 efter al Sandsynlighed er mindre end de Feil, der hæfte ved 

 Tallene. 



III. Viiidforholdeue med Ilcusyn 1><iade til Rctuiug og Styrke. 



Af de forskjellige Maader, hvorpaa Sammenstillinger kunde 

 udføres for at indhente Oplysninger om denne Art af Forhold, 

 vare nogle afskaarne eller idetmindste misliggjorte ved den i 

 forrige Afdeling paaviste Voxen af E enheden. Man kunde saa- 

 ledes ikke som Schouw har gjort angive det Antal Gange, de 

 forskjellige Vinde have blæst med de forskjellige Styrkegrader, 

 da disse forskjellige Grader temmelig sikkert ikke ere lige meget 

 aftagne, og man heller ikke kan angive nogen Lov for Hyppig- 

 heden af de enkelte Styrkegrader. Jeg var derved henviist til 

 at udfinde Middelstyrken for de forskjellige Vinde paa lignende 

 Maade som ovenfor er viist. Da jeg nu efter Iagttagelserne 

 havde beregnet iMiddelstyrken for enhver af de 16 Vinde, viste 

 det sig, at medens Hyppigheden af de med tre Bogstaver beteg- 

 nede ^'inde var mindre end for de otte llovedvinde , saa var 

 iMiddelstyrken Iverlimod større, og dette viser hen til, at den 

 stærkere Mnd som den stadigste lettere ansættes efter sin sande 

 Retning end den svagere, som den mere ustadige. Iler maatte 

 altsaa igjen AU fores tilbage til de otte Mnde ved ligelig For- 

 deling af den mellemliggende Vind imellem de to tilstødende. 



Det er imidlertid ikke blot Vindens Styrke , som giver den 

 sin Charakteer, men tillige Styrken i Forbindelse med Hyppig- 



