53 



idel lian antager, at Fragmentets Forfaller har benyttet Lucas' 

 egne Ord i Aet. 1, 1. som Betegnelse for IJogen. At quia maa 

 være == quæ, indrømmes af Alle, men Volkmar [Anhang S. 3 i 6) 

 troer i dette quia at finde et neutr, pliir. af quis , i Betydning 

 af quæcumque^). Ogsaa Angivelsen af, at Lucas har selv været 

 Øievidne til alle de Begivenheder, som han beretter i Ap. G., 

 findes hos mange af de gamle Skribenter; saaledes endog hos 

 Euseb. h. e. 3, i . . xatQ tcov dnoCToXotiv Trod^srrtp, ag oixétt 

 ål axoTJc, dif^al(iolq de aviolg TiaQala§(Jov (o Aovxag) (Tvvsrd^aio, 

 smi. Iren.hær. 3, 14: Lucas inseparabilis fuit a Paulo — uag- 

 tet Bogens eget Indhold og Forfatterens Antydning om sin deel- 

 vise Tilstedeværelse (s. Ap. G. 16, 10 etc.) ved de fortalte Be- 

 givenheder gjendriver hiin Forestilling. 



De nu følgende Ord gjengiver Volkmar saaledes: sicuti et 

 semote passionem Petri evidenter declarat^ sed prof ectionem Pauli 

 ab Urbe ad Spaniam pro-(iciscentis\n\ , medens Wieseler efter 

 projiciscentis indskyder t>omittit<.^. Denne Indskydelse kalder 

 Volkmar en exempelløs Conjeclur, hvorimod han billiger den 

 derved udbragte Mening, nemlig al Lucas ikke har berettet 

 Pauli Heise fra Rom til Spanien. Kun udbringer Volkmar denne 

 Mening ved en efter sin Forestilling meget naturligere Conjec- 

 lur. Han regner nemlig det omhandlede Sted til de »faa«, hvor 

 virkelig en Feil er begaael i Afskriften enten ved den Dicteren- 

 des eller ved Skriverens Skyld. Medens der oprindeligen har 



') »Soliten wir nicht ein neuU\ plur. von jms haben in dem Sinne von 

 quæcumqiiel Aehniich ist on von ooii<; und qiLoå von ciui geråde so gut 

 Relativ als Conjunction. .la der Zusammenhang verlangt ein qiiæcnnque, 

 was in quia von qids geråde so liegen kann als in oVt von oom (gleich 

 quisquis). Denn der Sinn ist, dass Lucas Alles zusammenfasse , was er 

 erlebt håbe, aber auch nicht mehr; dass diese Aposteigesehichte cine 

 vollstdndige sei, aber auch nur so weit. Wir werden , denke icii, die 

 lingva volgata auch einer Flection nach nåher kennen gelernt haben. 

 (Ob das corpus juris nicht noch mehrfach quia urspriinglich geboten 

 håbe in diesem Sinne, der hernach nicht mehr verstanden ist, verdient 

 noch nåhere Vergleichung).« 



