66 



langt fra ikke paa disse Breve, og at underforstaae ad hæresim 

 Marcionis refutandam [&om Guericke vil, Einl. S. 595, Anm,, 

 hvor han dog ogsaa foreslaaer, at man maaskee kan udtyde ad 

 (hær. 31,) ved contra eller quoad, i Lighed med det græske xaia 

 eller ngog (!), er ligesaa vilkaarligt som at forandre ad til ad- 

 versus. Derfor har Flere som [Bleek Comment. z. Br. an die 

 Helråer 1, 123) og Credner [Zur Gesch. des Kan. S 89) antaget, 

 at Brevet ad Alexandrinos har været et os ubekjendl og ube- 

 tydeligt Skrift, som bar Paulus' Navn og senere er gaaet tabt. 

 Men den ovenanførte Betragtning, at Brevet til Hebræerne, der 

 allerede var bleven benyttet af den romerske Clemens i hans 

 Brev til Korinlhierne, og som, trods den langvarige Modstand, 

 det fandt i den vesterlandske Kirke, dog — og blandt Andet 

 netop paa Grund deraf — ikke synes al kunne være blevet 

 forbigaaet med Taushed af Forfatteren lil vort Fragment, har 

 alligevel bevæget Credner i hans senere Behandling af dette 

 Docuraent (Gesch. des NT .K. 1860, S. 161) o. A., sig. VoUanar, 

 Anhang S. 361, Wteseler (St. ii. Ivr. 1856, S. 96 f.) til at fast- 

 holde Meningen om , at ep. ad. Alexandrinos er paa vort Sted 

 at forstaae om Brevet til Hebræerne. Den Misbrug, som Mar- 

 cioniter og andre Secterere kunne have gjort af dette Skrift 

 netop ved den Tid, som Forf. til Fragmentet skrev, har rimelig- 

 viis havt Indflydelse paa hans og mange samtidige vesterlandske 

 Christnes Dom ^) over et Skrift, hvis Forfatter ved at omtale 

 Timotheus (Hebr. 13, 23) og ved andre Antydninger synes at 

 have villet udgive sig for Paulus, skjøndt det ingenlunde be- 

 høver at have ligget i den Mands Hensigt, som har skrevet 

 Bre\et til Hebræerne, at \ille falskeligen tillægge sig denne 

 Apostels Autoritet-). 



') "So musste", siger Sug, Einl. Il 482 "tlamit ein eigensinniger Mann 

 seine Rectitglaubigkeit behaupte, sicli der Apostel selbst beqvenien, 

 ein Ketzer zu werden.« (Hug antager naturligviis som god Katliolii\ 

 Hebræerbrevet for Paulus' Værk). 



^) Forresten kunde der, dersom man turde forandre fincte til Cucta, ogsaa 



