76 



et Værk af Salomo. Spørgsmaalet om, hvilken Bog der skal 

 forstaaes ved Sapientia ab amicis Salomonift in honorem 

 ipsius scripta^ besvares imidlerlid forskjelligt , idel Nogle have 

 antaget, at derved var meent den saakaldte Viisdommens Dog 

 blandt det G. T.s Apocrypher; Andre, at derved skulde forstaaes 

 Salomos Ordsprog, der ifølge flere Vidnesbyrd hos Kirkefædrene 

 betegnes med hint Navn ^) , og hvis Adkomst til at' bære Salo- 

 mos' Navn, allerede hos Jøderne, paa Grund af Gap. 25 og 30, 

 var omtvistet. Imod Antagelsen af, at her var meent Viisdom- 

 mens Bog, er der f. Ex. af Wieseler (i hans Afh. i St. u. Kr. S. 95) 

 gjort gjældende, at til den Tid, hvor vort Fragmenl angiver sig 

 og virkelig synes at være forfattet, nemlig i del 2det Aarh. efter 

 Ghr., antog man neppe del G. T.s Apocrypher for en Bestand- 

 deel af Kanon »i snævrere Forstand" og at delle maalle imid- 

 lertid Fragmentisten have gjort, dersom han til Oplysning om, 

 hvorledes Bøger, som kun middelbart tilhørte deres foregivne 

 Forfattere, kunde antages i den katholske Kirkes nylest. Sam- 

 ling, havde henviist til « Viisdommens Bog». iVIen delte: « i snæv- 

 rere Forsiand», er jo en unødvendig Skjærpelse. Endskjøndt, 

 man først i 4de Aarh. og følgende Tid regnede det G. T.s Apo- 

 crypher udtrykkeligen til Kanon, kunde man dog meget tidlig, 

 da de Christne almindeligen beljente sig af den Alexandrinske 

 Bibeloversættelse, hvori hine Apocrypher vare optagne, have til- 

 lagt dem Anseelse som hellige Bøger, hvilket ogsaa lildeels er 

 en nødvendig Forudsætning for deres senere udtrykkelige Aner- 

 kjendelse som saadanne. 



Men et andel Spørgsmaal reiser sig, som er vigtigere, 

 nemlig om hiin Forandring af et sapientia etc. til ut sapientia 

 er lilslrækkeligen motiveret. "Hvo vil bevise," siger Reuss^ 



') .S'. Wieseler, Stud. u. Krit., 1856, S. 94 I'. Ensehius h e IV, 22 siger, at 

 ikke blot Hegesippiis, meii ogsaa Ironæus xctl 6 ti«? iov '(co)(c<Uou /^i'"^ 

 TiKvaQfTOf Gn(finv z«? 2alouojvo? naQoi/uUei fxnXovu. Smiign Mclito's 

 Opregning af det G. T.s Boger, hos Eusehius IV. 26: ... SaXn/mwyoi 

 naqot/xiai, ^ y.c(t locfia. 



