188 



Formalitet fra Pavestolens Side, saa han ikke var i fuld Besid- 

 delse af bele den kanoniske Myndighed, der ellers tilkom ham), 

 har sin Betydning med Hensyn til horden. En Følge tildels 

 af, at der c. 842—849 (paa Grund nærmest af Forvirringen 

 i det tydske Rige) manglede de kølnske Ærkebiskopper noget 

 i -Magt, blev nemlig, at Bremens Stift og Hamborgs Stift for- 

 enedes til et, med Sæde i Bremen; og denne Forening indvir- 

 kede igjen i Tiden paa, at Norden unddroges det Bremenske 

 Primat og fik sit eget indenfor sine egne Grændser til stor, 

 maaske ikke noksom fremhævet, Baade saavel indad til som 

 udad til. — Da Forholdet med Krønikens Efterretning om Hey- 

 nianus er saaledes beskaffent, vil vistnok ingen tage i Betænk- 

 ning at skjænke dens Meddelelse om Klostrets Ødelæggelse ved 

 iVormanner, da han var Abbed, fuld Tillid, — enestaaende er 

 Meddelelsen, men det var noget, man i Klostret (mens det an- 

 densteds let fortrængtes af andre Begivenheder) ikke kunde andet 

 end vide og ikke kunde andet end erindre, og der er derved ydet 

 et Bevis for, hvad denne Krønike i al sin Korthed er i Stand til 

 at give af stedlige, ellers ikke bevarede, og dog indgribende 

 Efterretninger, og hvorledes det, den giver, hævder sig. 



I den største Del af det 9. Aarhundrede gjorde iøvrigt saa- 

 kaldte Normanner idelige Indfald i de her paagjældende Lande 

 og Egne, hvorom der ved de enkelte Aar er tilvejebragt om- 

 stændelig og begrundet Oplysning i Langehehs i>clironologia Ans- 

 garianan^ lom 842 — 49 i Tom. 1. af Scriplt. rer. Danic. 524-35). 



At Wicterpus døde 756 og var »Episcopus et Abba S. 

 Martini" beretter en gammel Kilde (Ånnales Petaviani i 

 Monum. hist. germ. 3. 170), dog uden nærmere Angivelse af 

 Stedet eller Stederne. Det er allerede forlængst oplyst af Aven- 

 tinus (7 1534), at hans Bispesæde var i Regensburg, og dog 

 er man vedblevet med at kalde ham »Turonensisi (St. Martinus 

 havde nemlig hjemme i Tours, og derfra er den Dyrkelse ud- 

 gaaet, som er knyttet til dette Navn), og saaledes (jfr, S. 166) 

 endnu Perlz, allsaa ligeledes her uden nogensomhelst Under- 



