172 Karl Pc^ttPVrtiMi 



Bergarten dannes af en Hornblendegneis med udpræget Lag- 

 deling. Denne udbrudte Helle viste sig stærkt glattet over 

 den opadvendende Side. Bredvikens Strandlinie er saaledes 

 ntvivlsomt udgravet i fast Berg, og torsaavidt det kan være 

 berettiget at drage videre Slutninger fra den paaviste Afglat- 

 ten af Undergrunden paa dette enkelte St d, maa Is i sin 

 Tid have skuret hen over Veibanen. 



Ulfneslinien blev ogsaa paa nyt overfaret. Da Under- 

 grunden her hyppig stikker frem som fast Berg, var videre 

 Udgravning her unødvendig. Derimod antog jeg det vilde 

 være- af Interesse at søge Liniens Høide over Havfladen nøi- 

 agtigere bestemt gjenuem Nivellement. Dette udførtes a f 

 Ingeniør Anker. Strandlinien fandtes efter dette at ligge 

 183.5' (57.6 M.) over høieste Flodmaal eller omkring 187.5' 

 (58.8 M.) over midlere Vandstand, 



Lignende Stranddannelser som de ovenomhandlede langs 

 Kalfjorden ville rimeligvis va^re at paavise paa mangfoldige 

 Punkter over disse Strøg. Langs den nordvestlige Side af 

 Tromsøen, — noget nordenfor Gaarden Sandnes — ■ sees en 

 saadan, hvorvel den ikke er fuldt saa karakteristisk præget 

 som Kalfjorddannelserne. Fjærens Undergrund dannes ogsaa 

 her af Blaaler. Det veilignende Plan har en Brede af 20 til 

 25 Skridt og helder her en Smule stærkere udåd end Tilfæl- 

 det fandtes langs Kalfjorden. Langs ind mod Land er den 

 mos- eller græsbevoxet, dækkes i Retning udåd mer og mer 

 med større og mindre Sten, der ud imod Kanten samler sig 

 i rigere Maal, uden at der dog her endnu er dannet nogen 

 saa udpræget Stenvold eller Stenbrera som langs Kalfjordens 

 vStranddannelser. 



Stranddannelserne om Kalfjorden synes at skulle kunne 

 give i flere Retninger ret interessante Bidrag til Spørgsniaa- 

 let om Dannelsen af de af løst Materiale hyggede Terrasse- 



