178 Karl Pettersen. 



anden som Eesultater af forskjelligartet virkende Kræfter. 

 I ovennævnte Afhandling er imidlertid fremholdt, at de i fast 

 Berg- indgravne Strandlinier dog i en Henseende kunne synes 

 nært knyttede til de af løst Materiale opbyggede Terrasse- 

 systemer. Strandlinierne findes saaledes meget hyppig at 

 danne det øverste Trin i et saadant Terrassesystem. Omvendt 

 afsluttes derimod ingenlunde hvert enkelt Terrassesystem i 

 en høiere liggende i fast Berg udgravet Strandlinie — tvert- 

 imod det er alene et forholdsvis ringe Antal, der ville findes 

 i dette Tilfælde. Medens saaledes den høiere liggende Strand- 

 linie idetmindste særdeles hyppigt er knyttet som afslut- 

 tende Endeled til lavere liggende Terrassesystemer, betinge 

 disse derimod ingenlunde nogen høiere liggende Strandlinie. 

 Gründen til dette Forhold er maaske ikke at søge langt borte. 

 Hvor Drivisen gjennem lange Tidsrum har arbeidet - under 

 gunstige Forholde til Udgravning af Strandlinier, vil det der- 

 under udgravede Slammateriale i store Masser samles op 

 under Strandliniens Niveau. Under Landets langsomme Stig- 

 ning er her altsaa det nødvendige Materiale tilstede for Ler- 

 dannelsen og dermed under gunstige lokale Forholde ogsaa 

 for en følgende Terrassedannelse. 



At Terrassedannelser ikke — saavidt hidtil iagttaget — 

 ere at paavise ovenover de i fast Berg indgravede Strandli- 

 nier er vel nærmest at tilskrive de stærke Udgravninger og 

 Udskylninger, der maa have fundet Sted gjennem de Tidsrum, 

 under hvilke Strandlinierne dannedes. 



Der er ovenfor fremhævet, at den i en Høide af 130' 

 (40.8 m.) 0. H. liggende Strandlinie, der spænder sig frem 

 igjennem milelangt Løb langs Kvaløen, trods hvad man paa 

 Forhaand skulde have ventet, ikke er at gjenfinde langs Kal- 

 fjorden. Da Ersfjordeidet naar op til omkring samme Høide 

 som denne Strandlinie, kan Forklaringen hertil tildels maa- 

 ske være at søge i dette Forhold. Ved Ersfjordeidet vil Driv- 

 isen, der gjennem den mod Havet aabne Ersfjord vilde have 



