Terrassedannelser og gamle Strandlinier. 179 



den letteste Anledning til at flyde ind over Kalfjorden, møde 

 en Hindring for en Bevægelse i denne Retning. 



Da Strandlinierne over vide Strøg langs Norges Kyst 

 ligger horisontalt udspændte i tilsvarende Niveauer, medens 

 de underliggende Terrassedannelsers forskjellige Trin ligger 

 i de mest forskjellige og selv inden nærliggende Strøg ofte 

 høist variable Niveauer, er det aabenbart, at Terrassetrinnenes 

 skråa, steile Endeflafle ikke kan betegne Maalet for Landets 

 rykvise Stigning. I saa Tilfælde maatte Landet have steget 

 høist uligeformet — ligesaa uligeformet som de forskjellige 

 Terrassesystemer i nævnte Retning viser Uligheder. Men da 

 vilde de høiere liggende Strandlinier, der ere ældre end Ter- 

 rassetrinene, umuligen have kunnet bevare indtil nu sit op- 

 rindelige horisontale Løb. Ifald Landgrunden i Virkeligheden 

 er steget i Forhold til en konstant Havstand er det tvertimod 

 af meget aabenbart, at Stigningen maa være foregaaet ens- 

 artet og jevnt. Et Spørgsmaal kan det dog være om ikke 

 de over den Skandinaviske Halvø gjennem Kvartærtiden fore- 

 gaaede Niveauforandringer i det gjensidige Forhold mellem 

 Landgrunden og Havstanden, snarere kan være at henføre 

 til en jevnt paagaaende Sænkning af den egentlige Havstand. 

 Der er i ethvert Tilfælde i de her fremtrædende Stignings- 

 forholde langs det nordlige Norges Kyststrøg meget som 

 synes at kunne pege hen paa, at saa kan have været Tilfæl- 

 det eller dog som lettest lader sig forklare under en saadan 

 Forudsætning. 



1 en nys offentliggjort \fhandling^) har jeg noget nær- 

 mere omhandlet dette Spørgsmaal, og skal her alene henvise 

 dertil. 



Tromsø, 14de Decbr. 1878. 



1) „Continentalmassers langsomme seculare Hævning eller Sænkning". Tromsø 

 Museums Aarshefter I, 1878. 



12 



