Om Kobolt- og Nikkelertsernes Forekomst i Norge. 201 



Ertsleiestederne ligger ikke som Kegel det ene i det ån- 

 dets Strøg. En stor Faldvinkel er almindelig. Magnetkisen 

 forekommer dels i selve Noriten som accessorisk Bestanddel 

 i denne, dels, hvor denne aecessoriske Bestanddel fortrænger 

 de andre Mineralier, som renere Partier i Noriten, især hvor 

 denne grændser imod den granatførende Gneis, dels optræder 

 Magnetkisen i den granatførende Gneis som leietormede Mas- 

 ser dels i mindre Mængder i. selve den granatførende Gneis. 

 Leiestederne er, hvad Udstrækning og Mægtighed angaar, 

 temmelig uregelmæssige, saa at det er vanskeligt at angive 

 nøiagtige Tal. For at man imidlertid kan danne sig en 

 Forestilling om Dimensionerne af disse Ertsleiesteder, angives 

 her nogle Tal, uden at disse gjør Fordring paa stor Nøiag- 

 tighed. 



Udstrækning Maximums- Antagen 

 i Felt 



Meter 

 Erteliens Grube Nr. 1 . . . . 200 

 Erteliens Grube Nr. 2 .... 100 

 Erteliens Grube Nr. 3 og 5 . . 75 

 Præstehougens Grube .... 40 

 Aasterud Grube Nr. 2 . . . 40 



Snippebraaten 3 Skjærp tilsammen 75 



Midt i Noriten ligger Præstehougens Grube; dette Leie- 

 sted er saavidt vides ikke paa nogen Kant begrændset af 

 den granatførende Gneis eller andre lagdelte Bergarter. I 

 flere af de mindre Skjærps Nærhed kunde heller ingen lag- 

 delte Bergarter iagttages. Leiestedet i Erteliens Grube Nr. 1 

 taber sig i Regelen paa den ene Side indimod Noriten, idet 

 dennes Bestanddele fortrænger Kisen ; paa den anden Side be- 

 grændses det af granatførende Gneis. Paa nogle Steder er 

 Leiestedernes Grændser noksaa skarpe mod den granatførende 

 Gneis og ogsaa imod Gabbroen, men ofte bliver Kisen rigere 



