Om Kobolt- og Nikkelertsernes Forekomst i Norge. 207 



Schillerspatens Glands. Bergarten bliver, da den bestaar at' 

 Olivin og et rombiskt og et raonoklint Aiigitmineral rigtigst 

 benævnt Lherzolith. 



De her beskrevne Bergarter, der etter sin petrogratiske 

 Beskaffenhed, snart kan benævnes Norit, snart Gabbro, snart 

 Diallaggranulit, snart Olivinsten bør geologisk opfattes som 

 en sammenhørende Bergartsgruppe. 



De lagdelte Bergarter, der optræder ved disse Ertsfore- 

 komster, og i hvilken Magnetkisen undertiden optræder leie- 

 formet, viser sig under Mikroskopet at være en granatførende 

 Gneis, der ved sin væsentlige Granatgehalt, og derved at Glim- 

 meren ikke er tilstede i særdeles stor Mængde, bliver granulit- 

 agtig. Kvartsen er rig paa Hulerum for Væsker, i hvilke 

 Kogsaltkrystaller forekommer udskilte. En i nogen Grad 

 dekomponeret Orthoklas ledsages af enkelte Korn af Plagio- 

 klas, der viser Tvillingstribning. Ogsaa i Orthoklasen fore- 

 kommer Hulerum med Kogsaltkrystaller udskilt i Væsken. 

 Lister af Magnesiaglimmer forekommer temmeligt jævnt for- 

 delt. Derhos er Granatkrystaller ikke sjeldne. 



Mærkværdigt nok forekommer i denne granatførende Gneis 

 Stykker af en Hornblendegneis (Kvarts, Plagioklas, Hornblende) 

 der optræder med skarpe Kanter. Langs Grændserne af disse 

 Stykker forekommer en granatrig Zone af et Par Centimeters 

 Tykkelse. 



Romsaas Nikkelgruher ligger i Smaalenene i Askim ikke 

 langt fra Glommen; de forekommer i en Aas eller Kolle, 

 Romsaasen, der bestaar af Norit og Dioritbergarter, medens 

 det omgivende lavere Landskab, over hvilket Aasen hæver 

 sig, bestaar af archæiske Skifere. Bergarterne, der danner 

 Aasen, skal senere beskrives. Den magnetkisførende Bergart 

 er en Norit (i Rosenbuschs Betydning), idet den bestaar af 

 et rombisk Pyroxenmineral og Plagioklas. som Hovedbestand- 

 dele, hvortil kommer Hornblende og Glimmer. Desuden op- 

 træder i Romsaasen Bergarter med saa finkornet Struktur, at 



