Om Kobolt- og Nikkelertsernes Forekomst i Norge. 209 



i Bergarter, der henhører til samme Gruppe, idet Magnetkisen 

 forekommer som en Bestanddel i Norit; undertiden fortrænger 

 den de andre Mineralier, saa at den bliver overveiende eller 

 næsten eneraadende. Derhos kan paa begge Steder Kisen 

 optræde i omgivende Gneisbergarter. 



Norit er i Romsaas Nikkelgruber den sædvanlige erts- 

 føreude Bergart. Den viser paa en Strækning et eiendommeligt 

 Strukturforhold, idet det rombiske Augitmineral danner Kugler, 

 imellem hvilke Plagioklaserne danner Bindemidlet. Forøvrigtad- 

 skiller ikke denne Bergart med Kuglestruktur eller Kuglenoriten 

 sig i petrographisk Henseende væsentligt fra den sædvanlige 

 ertsførende Norit. Præparater af Norit uden Kuglestrukturea 

 viser en frisk Plagioklas, med smuk Tvilfingstribning i pola- 

 riseret Lys. Paa indleiede Korn eller Mikrolither er Plagio- 

 klasen ikke saa rig som mange andre Plagioklaser i lignende 

 Bergarter, dog forekommer dels opake, dels gjennemsigtige 

 Korn dels uden Orden, dels med stor Regelmæssighed anordnet 

 efter rette Linder, der skjærer hverandre under forskjellige 

 Vinkler, og som er uafhængig afTvillingstribningens Retning. 



Det rombiske Augitmineral indeholder stregformede Ind- 

 leininger parallelt Gjennomgangene; videre svagt grønlige 

 gjennemsigtige kvadratiske, rektangulære og uregelmæssige 

 Indleininger. Indstilles under krydsede Nikols Gjennemgan- 

 genes Retning i Snit efter Hovedaxen parallelt med Polarisa- 

 tionsplanet, sa^, indtræder Mørke, hvorved Mineralet vider sig 

 som rombisk, men de smaa Indleininger har fremdeles Pola- 

 risationsfarver. Det i Haandstykket brune Mineral viser sig 

 i tynde Præparater i og for sig farveløst under Mikroskopet, 

 men de i talløs Mængde optrædende Mikroliter og Indleinin- 

 ger giver det en grønlig Farve. I afblændet Lys viser Indlei- 

 ningerne en metalagtig Glands, der imidlertid er svag sam- 

 menlignet med den stærke Metalglands, der kan iagttages hos 

 andre lignende Angitmineralier, til Exempel i Hyperstenen 

 ira Paulsø. Der kan være Spørgsmaal, om dette Mineral skal 



Archiv, for Mathematik og Naturvidenskab. 4 B. 2 II. 14 



