Om Kobolt- og Nikkelertsernes Forekomst i Norge. 213 



Gneis findes talrige Hulerum for Væsker. Nogle af disse 

 Hulerum indeholder Kogsaltkrystaller udskilte, andre indehol- 

 der flydende Kulsyre, idet Libellen forsvinder ved Ophedning. 



Flaad Grube i Evje Sogn i Sætersdalen er drevet paa 

 en Forekomst, der i det hele er analog med de ovenfor om- 

 talte Forekomster, forsaavidt som Ertsen er en nikkelholdig 

 Magnetkis, der forekommer indsprængt i en Gabbrodiorit. Som 

 det af den følgende Beskrivelse af den ertsførende Bergart 

 vil fremgaa, er i denne noget Augitmineral ikke paavist, men 

 Hornblende og Plagioklas er Hovedbestanddelene. Imidlertid 

 varierer Forholdet imellem Plagioklas, Augit og Hornblende 

 betydeligt inden disse magnetkisførende Bergarter, saa at det 

 turde være en Tilfældighed, at Augitmineralet mangler i de 

 undersøgte Haandstykker fra denne Forekomst. Den benæv- 

 nes da Gabbrodiorit, da Plagioklasen har Gabbroens eiendom- 

 melige Indleininger Kisen optræder dels i rene Masser dels 

 indsprængt med en Mægtighed op til 6 Meter og med en 

 Udstrækning i Felt af omtrent 80 Meter. Det ertsførende 

 Parti falder omtrent 50° mod Øst. Malmens Gehalt i ren Kis 

 angives til 3.7 %• Forekomsten er uregelmæssig; Gabbrodio- 

 riten er Hovedbergart, men i Dagen saaes nær Malmens Ud- 

 gaaende en Øiegneis med en granitisk Bergart. 



Gabbrodiorit fra Evje Nikkel værk. Den ved Evje Nikkel- 

 værk optrædende ertsførende Bergart er her nævnt Gabbro- 

 diorit, fordi dens Plagioklas indeholder de for Gabbroernes 

 Plagioklaser eiendommelige Naale og Korn, fordi Hornblende 

 ved Siden af Plagioklas udgjør Hovedbestanddelen i de under- 

 søgte Præparater. Derimod har som berørt noget Augitmine- 

 ral som Diallag eller Hypersten ikke været at paavise. Pla- 

 gioklasen, der er uforvitret, indeholder undertiden en Vrimmel 

 af Indleininger, dels af opake dels af gjennemsigtigt grønne 

 Korn og Punkter. Hornblenden har en svag grøn Farve, 

 som undertiden mangler over visse Dele af Krystallen, saa at 

 dette Mineral faar ganske samme Udseende, som det under 



