2.16 Amund HeUand. 



Strøg forlænget tvert over Sigdalen og fortsat til 6 til 7 Ki- 

 lomoters Afstand fra Graagalten Grube, saa træffes her atter 

 Nikkelgruber med Strøg fra Nord til Syd. Disse Nikkel- 

 gruber benævnes: 



Ramstad Gruber eller Skjærp. Graagaltens Nikkelfore- 

 komster og Ramstads Forekomster ligger altsaa paa hver sin 

 Side af Sigdalen, begge med Strøg fra Nord til Syd, og den 

 ene Forekomst i Forlængelsen af den andens Strøgretning. 

 Bergarten ved Ramstad er Saussuritgabbro,der omgives af Gneis. 

 I denne Saussuritgabbro optræder Kisen som Bestanddel. Den 

 rene Kis angives at holde 2.5 %, men den er i Regelen saa 

 forurenset med Berg, at den skeidede Malm neppe holder 

 mere end 0.7 Ve Nikkel med Kobolt. Leiestedet er ikke til- 

 strækkelig blottet, til at Dimensioner kan angives; Kisen op- 

 traadte over mange Kvadratlagter som Bestanddel i Saus- 

 suritgabbroen. ' 



Saussuritgabbro fra Graagalten Grube. Som bekjendt 

 forstaar man ved Saussuritgabbro en Bergart, der er sam- 

 mensat af en til Smaragdit forvandlet Diallag samt af en til 

 Saussurit forvandlet Plagioklas. Bergarter, der henhøre til 

 denne Gruppe, er saaledes at betragte som en ved Omdan- 

 nelsen af Gabbro fremgaaet Bergart. Præparater af Saussurit- 

 gabbro har allerede for det blotte Øie et eiendommeligt, let 

 gjenkjendeligt Udseende ved den hvide uklare Saussurit og 

 den græsgrønne Smaragdit. Det kan i mange Tilfælde ikke 

 sikkert paavises, at det i disse Bergarter foreliggende græs- 

 grønne Hornblendemineral virkelig har været Diallag; thi af 

 denne kan der undertiden ikke påvises Spor. Derimod har i 

 Regelen visse Dele af Plagioklasen bevaret sin Tvillingstrib- 

 ning. Hvor saaledes Smaragdit, med delvis til Saussurit for- 

 vandlet Plagioklas sammensætter Bergarter, der kan man 

 være i Tvivl, om Bergarten ikke med lige Ret kunne benæv- 

 nes Diorit. Dog optra^der af og til de opake Korn, der er 

 saa hyppige i Gabbroernes Plagioklaser, saa at man blandt 



