288 Amund Helland. 



af Kombeporfyren, saa gjenfinder man ogsaa mikroskopisk 

 de samme k rakteristiske Egenskaber, saaledes som Torne- 

 bohm har beskrevet disse, hos de erratiske Blokke. 



Foruden disse to Bergarter forekommer ogsaa en Granit 

 fra Christiania Omegn erratisk i Holderness, men nogen mi- 

 kroskopisk Sammenligning er endnu ikke foretaget med denne 

 Bergart. 



Den ovenfor omtalte Syenit forekommer imellem Withern- 

 sea og Hornsea i Holderness, og tillige ved Hornsea. En stor 

 Blok af Rombeporfyr saaes ogsaa ved Hornsea. At norske 

 Bergarter under Istiden er førte ifra Norge til England, 

 lader sig altsaa paavise. Grændserne for disse Blokkes Ud- 

 bredelse i England kan jeg imidlertid ikke angive. Mod Nord 

 forekommer de i det mindste til Cornelian Bay nordenfor 

 Scarborough i Yorkshire, thi i en Samling af Blokke i Lille, 

 hvilken Samling Hr. Barrois havde medbragt fra Cornelian 

 Bay, saa jeg ogsaa Rombeporfyren. 



Som omtalt forekommer de norske Blokke paa denne 

 Kyst sammen med engelske Bergarter. Da som bekjendt 

 Skotland med det nordlige England under Istiden ogsaa var. 

 bedækket med Ismasser, saa bliver her Grændserne mellem 

 de norske og de skotske Isstrømme vanskelig at trække. At 

 de norske Ismasser har udøvet Indflydelse paa Bevægelses- 

 retningen af de skotske Isstrømme er allerede før gjort gjæl- 

 dende af Dr. Groll, der paa denne Maade forklarer, at Sku- 

 ringsmærker paa " fast Fjeld ved Caithness i det nordlige 

 Skotland kommer op af Nordsøen og gaar op paa Laud.^) 

 Aarsagerne til dette besynderlige Forhold forklarer de skotske 

 Geologer ved at antage, at de norske Ismasser, som ikke 

 kunde sønderfalde i Isbjerge i den grunde Nordsø, har tvun- 

 get de skotske Ismasser til at tage Veien i nordvestlig Retning 

 ovqr Caithness. Derved at brittiske og norske Blokke fore- 



•) The Boulder-clay of Caithness a Product of Land-iee. Geol. Mag. VII. 

 1870. 



