Om (le glaciale Dannelser paa den nordeuropæiske Slette. 305 



testaaende af sedimentære Bergarter, er blevet ødelagte om- 

 kring Østersølandene, saa at vi overhovedet ingen bestemte 

 Bevægelsesretninger kan opstille med de sedimentære Berg- 

 arters Udbredelse som Grundlag. Endnu vanskeligere bliver 

 imidlertid Sagen derved, at erratiske Blokke fra Gotland og 

 fra Estland angives som forekommende paa samme Findested. 

 Saaledes angiver til Ex. Roemer, at baade Koralkalk fra Got- 

 land og Kalk med Pentamerus horealis, hvilken han med 

 Besterathed henfører til Estland og Dagø, forekommer sammen 

 ved Lyck i Øst-Preussen, ved Meseritz i Posen, ved Berlin og 

 ved Groningen. Foruden disse to Kalkstene forekommer ved 

 Meserilz i Posen Bergarter fra Ølånd, fra Sveriges faste Land 

 (Skaane eller Øst- og Vestgötland) og endelig liflandske devo- 

 niske Bergarter. Ogsaa ved Lyck paavistes foruden Bergarter 

 fra Gotland og Estland tillige liflandske Vandreblokke. Den 

 Omstændighed, at Blokke fra saa forskjellige Modersteder 

 forekommer sammen, synes at tale for en storartet Ødelæg- 

 gelse af siluriske Landstrækninger. Det er neppe tænkeligt, 

 at Isstrømmene skulde have bevæget sig paa en saadan Maade, 

 at de samtidigt bragte Blokke fra Sveriges Fastland, fra Got- 

 land, fra Ølånd og fra Estland til Meseritz i Posen. Men hvis 

 de siluriske Øer i Østersøen kun er Levninger af et ødelagt 

 silurisk Fastland, saa bliver Forekomsten af alle disse Blokke 

 paa et Sted forstaaelig; — - men da maa vi ogsaa opgive en 

 nøiagtig Bestemmelse af Bræernes Bevægelse ved Hjælp af de 

 siluriske Blokke. Dog synes efter nyere Undersøgelser de 

 omtalte Vanskeligheder at ville falde bort for mange siluriske 

 Blokkes Vedkommende. Hr. Krause paaviste,^) at Faunaen 

 i Beyrichiakalken i Diluvium har mer tilfælles med Lagene 

 paa Øsel end med Gotlandskalken. Beyrichiakalk forekom- 

 mer erratisk østligt til Goldingen i Kurland. Hvis man nu 

 antog, at disse Blokke i Kurland var komne fra Gotland, saa 



«) Zeitsch. d. d. geol. Gesell. 1877. 



Archiv .for Malhematik og Naturvidenskab. 4 B. 3 1Î. 20 



