Om de glaciale Dannelser paa den nordeuropæiske Slette. 309 



søprovindser, og de væsentlige Modifikationer af den estland- 

 ske Pentameruskalk gjenfinder man i Holland. •) 



Men fra Estland har der ogsaa fundet en Transport Sted 

 i sydsydøstlig Retning. Allerede tidligere er det berørt, at 

 siluriske Blokke fra Estland forekommer ved Kiew. Grewingh 

 fandt Vandreblokke med Pentameriis borealis paa Munnamäggi 

 og WöUamäggi i mere end 1000 Fods Høide og von Helmer- 

 sen fandt den samme Forstening erratisk ved den øvre Del 

 af Duna ved Druja. Men efter ham naar de siluriske Lag i 

 Esthland ikke over 400 Fod, saa at her atter foreligger et 

 Exempel paa Vandreblokke, der ligger høiere end det Sted, 

 hvor vedkommende Bergart staar i fast Fjeld. 



Skuringsmærker synes ikke at være sjeldne i Esthland. 

 Fr. Schmidt omtaler dem fra 20 Punkter og beretter, at i 

 nogle Egne, navnlig i de høiere liggende i det indre af Lan- 

 det, pleier Mærkerne at va^re meget regelmæssige, og Retnin- 

 gen NV til SO er forherskende. I Egnen ved Pernauerstrøm- 

 raen ved Fennern er dog Retningen NO — SV iagttaget, og 

 ved Wesenberg, Wassalem og paa Moon fra Nord til Syd.^) 



Fra Lifland er efter Roemer devoniske Vandreblokke flyt- 

 tede til Lyck i Øst-Preussen, til Birnbaum og Meseritz i Po- 

 sen og til Stettin; dette antyder altsaa en Bevægelsesretning 

 mod SSV og SV. Videre meddelte Hr. Gottsche mig, at Jura- 

 bergarter (Popilani) fra Kurland forekommer erratisk ved 

 Hamburg og flere Steder i Nordtyskland. 



Vi kommer nu til de danske Skuringsmærker og den 

 Retning, i hvilken de danske Vandreblokke er flyttede. Ved 

 Faxø paa Sjælland iagttog Forchhammer 5 hverandre kryd- 

 sende Retninger paa Kalkstenen. Retningerne var mod V, 

 mod VNV og mod NV. Paa Bornholm er det høieste Punkt 



1) Niederländische und nordwestdeutsclie Sedimentär-Geschiebe. Leiden 

 1878. 



2) Untersuchungen über die Erscheinungen der Glacialformation in Esthland 

 og paa Oesel. Bul. sei. VI der kais Acad, der Wissensch. 



