Om de glaciale Dannelser paa den nordeuropæiske Slette. 313 



Forchhammer, at i Sjælland havde Skurstensler fra 21 Gruber 

 (tilsammen 1126 Stene) følgende Sammensætning: 



Urformationen .44 pCt. 



Overgangsformationen 16 — 



Kridt . . . . • 40 — 



og han fandt for Rullesteusauren i 18 Gruber (med 1135 Stene): 



Urforniationen 45 pCt. 



Overgangsformationen 14 — 



Kridt 41 — 



Men paa Sjælland gaves der ingen Bjerge, fra hvilke 

 Istidens Floder kunde tage fremmed Materiale; Brævandene 

 var henviste til Grundmorænen og til Kridtlagene, saa at den 

 petrografiske Sammensætning nu stemmer overens i begge 

 Dannelser. Anderledes er det i Sachsen, hvor de fra de syd- 

 lige Bjerge og fra Bræerne kommende Floder maatte søge 

 sig Vei mod Norden, mod Bræernes Bevægelsesretning. Her 

 finder vi i det mindste paa mange Steder en stor Forskjel 

 i den petrografiske Sammensætning af den af Bræerne afsatte 

 Rullestensaur og Skurstensleret. Saaledes fandt til Ex. Cred- 

 ner og jeg, at Rullestensauren ved Leipzig (Connevitz og 

 Napoleonsstenen) indeholdt 88 til 92 pCt. Kvarts, væsentlig 

 af tertiær Oprindelse, 4—6 pCt. Kiselskifer, 1—2 pCt. Brun- 

 kulskvartsiter, 1 pCt. Flint og 2 pCt. tvivlsomme Porfyrer, 

 medens det derover liggende Skurstensler indeholdt lutter 

 nordiske Blokke (Graniter, Gneiser, røde Kvartsiter, Conglo- 

 mérat, Gabbro) med Flint. Vel finder man ofte i Sachsens 

 Skurstensler, som i næsten alle Skurstensler, Bergarter, der 

 hører hjemme paa Stedet (de skurede sachsiskc Blokke fra 

 Mischtitz er allerede ovenfor omtalt); men saavidt lagttagel- 

 serne i det sidste Aar blev anstillet i Sachsen med dette 

 Spørgsmaal for Øie, har det vist sig, at Skurstensleret inde- 

 holder kun nordisk, baltisk og tysk i sydlig Retning transpor- 

 teret Material, medens Rullesteusauren kan indeholde Berg- 

 arter, der stammer baade fra Nord og fra Syd. Med Hensyn 



